HARMADIK IDÖSZAK. 
Az utolsö harmincz ev büvärkodasänak eredmenyei s a veglenyek 
ismeretenek jelenlegi älläsa. 
I. AZ ALAKOK ISMERETENEK GYARAPODASA S A VEGLENYER KÖZÖTTI ROKONSAG. 
Az utolsö harom evtizednek igen gazdag ered- 
menyeit, könnyebb ättekinthetes vegett, ezelszertinek 
tartom eyes fejezetek ala foglalva elöadni. 
A kulönbözö esoportokba tartozö nagyszamu, ujon- 
nan fölfedezett nemeket s fajokat nem tekintve, esupän 
azon fölfedezesekre akarok szoritkozni, melyek a veg- 
Jelek a Protozoumok köze szämitandok. 
lestöbb buvar megegyezik abban, hogy a Gregarina- 
Daezara 
‚ azonban annak, hogy a Gregarinafeleknek a Rhizo- 
lenyek köret üj, jellemzö esoportokkal gazdagitottäk, | 
vagy a korabbi buvaroktöl kevesbbe tanulmanyo- 
zott egyes csoportok reszletesebb ismeretehez ve- 
zettek. 
Gregarinafelek. 
Mint mär emlitem, Köuuırer volt az elsö, ki a 
hosszasan belförgeknek tartott Gregarinafeleket, egy 
sejt ertekevel birö egyszerü szervezetükre tämasz- 
kodva, az äzalekällatkäk köze iktatta. Stein ! szin- 
ten fölvette ezen szervezeteket a Protozoumok köze, 
mög pedig, elöbb, mint egy külön osztäly kepvise- 
löit (Symphyten); üjabban azonban, különösen a 
Monoeystis - fajok tamulmänyozäsära tämaszkodva, 
mint külön rendet, a Rhizopodokkal veli egyesiten- 
döknek;? mely beosztäs helyessege6t, ugy lätszik, hogy 
LieBERKÜHN, üjabban pedig föleg van BEnEpen FR. 
fontos fejlödestani vizsgälatai ? erösen tämogatjäk. 
Harcren a Gregarinafelöket az Amoebakkal együtt 
a Protoplastok esoportjäba. sorolja,* s altaläban a 
991 
zl. 
‘ Ueber die Natur der Gregarinen. AAP. (1848) 
2 II. 6—7. 
” Recherches sur l’&volution des Gregarines. Bull. de 
l’Acad. roy. des sciences. 39. Annde. 2. ser. XXI. Bruxel- 
les. 1871. 
* Studien über Moneren. Öl. 
podokkal valö rokonsäga ketsegbevonhatatlan, meg 
sines helyök a Protozoumok között altalanosan el- 
ismerve ; igy Craus kezikönyvöben a Schyzomycetek-, 
Myxomycetek-, Monadok- es Flagellätokkal eeyütt, 
, mint ketes szervezeteket esak függelek gyanant emliti 
‚ fel a Protozoumok mellett.! Oravs-szal, ki a Grega- 
rinafelekben meg annyi ällatisägot sem taläl, hogy 
a Protozoumok köze iktathassa, &eles ellentetben all 
ScHmarpa-nak tankönyve, melyben a Gregarinafelek 
ügy, mint megjelenöse elött több, mint egy negyed 
szäzaddal, meg mindig a fondlfergek bekeszeretö tär- 
sagaban foglalnak helyet.? 
Radiolarok. 
A oyökerlabuaknak leskivalöbb, bonyolödott szer- 
vezetli s fajokban szerfelett gazdag kepviselöit, me- 
lyeket Mürter JAnos elnevezesevel mai nap ältalä- 
ban Radioläroknak ( Radiolaria ) neveznek, EHREN- 
BERG mint fentebb emlitem, esupän finomszerkezetü 
kova väzaik utän ismerte, s rostölyallatkak ( G@ütter- 
thierchen, oder Zellenthierchen, Polyeystina ) elneve- 
zese alatt az allatorszäg egy külön osztälyanak kepvi- 
selöiül tekintette. MEyENNER me6g 1834 böl szarmazö 
vizsgälatai, melyek szerint ezen lönyek a Palmellafele 
' Grundzüge der Zoologie. II. Aufl. Marburg u. Leip- 
zig (1872) 102. 
2 Zoologie I. Bd. Wien. (1871) 314. 
