35 
moszatok köze iktatandök, a Radiolarok szervezetere 
semmifelvilägosıtäst sem szolgaltatnak ; annal fonto- 
sabbak azonban Huxvey-nek 1S51-ben, Münzer 
JAänos-nak 1S58-ban közlött vizsgalatai, melyek kide- 
rıtettek, hogy ezen erdekes lenyek a Protozoumok 
körebe tartoznak ; meg pedig Huxtey szerint, a Fora- 
miniferek es Spongiak között kepeznek ätmenetet, 
MÜLLER JAnos szerint pedig mint valödi gyökerlabuak 
( Rhizopoda radiolaria, vagy egyszerlien Radiolaria ), 
ezek köze sorolandök. CLararkpDs es LiCHMANN, nem 
különben Hascker, fenyesen kiällitott nagyszerü 
monograliajaban,! s egyebeken kıvül Hrrrwıc Rı- 
CHARD? ezen felfogäst minden ketseg föle emeltck, 
s ıgy a Rhizopodok egy üj, felette erdekes esoporttal 
gazdagodtak. 
Heliozoumok. 
Acanthometrafelekre bizonyos tekintetben emlekez- 
tetnek, här sokkal egyszertebb szervezetüek, bizo- 
nyos gyökerlabuak, melyek közül az Actinophrys, 
Actinosphaerium es Acanthoeystis nemek nehäny 
kepviselöi, az u. n. napallatocskak (‚Sonnenthierchen ) 
mär EHRENBERG, söt regibb buvärok elött is ismere- 
tesek voltak. Ezen csınos kis szervezeteknek, külö- 
nösen FOocCkE, GREEFF, CIENKOWSKI, ScuuLze E. Fr- 
RENCZ, CARTER, WALLICH, HERrıwıG 68 LEssER Vizs- 
galatai utan, 1868-t61 kezdve igen nagyszämu k6pvi- 
selöi lettek ismeretesek, melyek ödesvizi Radiolarok 
(Fock& 65 GREEFF) * vagy helyesebben Heliozoumok 
(HaEckzı) elnevezese alatt a gyökcrlabuak egy külön 
csoportja gyanant ismertettek el. 
Monerek. 
Mig az üjabb vizsgälatok egyreszt igen bonyolö- 
dott szervezetli gyökerläbuaknak (minök a Radiolä- 
rok s reszben nemely Heliozoumok is) tölfedezesere 
vezettek, mäsreszt ismet az egyszerlseg eszmenyke- 
peinek, 
men ohne Organe), a Hazcken-töl Monereknek 
nevezett legegyszertibb elölenyek ismerätere; ezek- 
nek ket esoportjät, a Labomanereket &s Rhizomonere- 
ket, felfogäsom szerint az Amoebafelcktöl es Helio- 
zoumoktol, melyeknek legegyszerübb alakjaitöl esupan 
«szervnelküli szervezetek» (Organis- 
a mag hiänya, tehät esupan negativ jegyek ältal ter- 
“ Die Radiolarien. Berlin. 1862. 
* Zur Histotogie der Radiolarien. Leipzig. 1876. 
* Vannak azonban tengeriek is, 
nek el, alig lehet elvalasztanı. Ezen legegyszertibb 
lenyek, melyek tengeri es edesyizben eeyarant elö- 
fordulnak s majd a nagyıtoi latäs vegsö hatäran älla- 
nak, majd ismet aranylag tekintelyes, egesz 1 mm-nyi 
nagysägot ernek el ( Protogenes primordialis, Proto- 
myza aurantiaca), elö ösanyagböl, sarcodeböl, pro- 
toplazmaböl ällanak, melyben semmi elkülönült resze- 
ket nem lehet megkülönböztetni; s majd az Amoe- 
bakehoz hasonlö karelyos, vagy hengeres, ujjalaku, 
majd ismet, mint a Heliozoumok, finom sugaras, 
el nem agazo, vagy elagazo s hälözatokat kepezö 
allabakat nyujtanak ki; mint a Rhizopodok, ällati 
mödon täplalkoznak s majd egyszerü oszlässal sza- 
porodnak, majd ismet, miutän magukat betokoz- 
täk, aprö gömböeskekre esnek szet, melyek a tok 
megpukkantäval kiszabadulva, egy ideig Monas- 
, alakban rajzanak, de csakhamar ismet visszaternek 
A kizärölag tengeri Radiolärokra, különösen az | 
a Rhizopod-alakba. A szaporodäs tekinteteben is 
megegyeznek tehät a Rhizopodokkal. Az elsö Mo- 
nert ( Protogenes primordialis) Hazckeu fedezte fel 
1864-ben Nizza mellett a Közeptengerben,! melyhez 
a nevezett buvärtöl es Crunkowskı-töl leirt több uj 
alak (Protomoeba, Protogenes Protomonas Vam- 
pyrella) järult.2 Hareren üjabban® Tachymonera 
elmevezes alatt a Schyzomyvceteket is a Protistaorszäg 
elsö osztälyat köpezö Monerek köz6 szämitja, miben, 
tekintetbe veve a Schyzomyvceteknek a többi Monerek- 
töl (Lobamonera €s Rhizomonera) esupän cesak a 
mag hianyaban megesyezö, de különben lenyegesen 
elterö alaktani viszonyait, bizonyära nem fog köve- 
tökre talalni. 
Legujabb idöben Scuumrzz, ki hematoxylinnel valö 
festessel a sejtmagot szamos oly növenyi sejtben mu- 
tatta ki, mely eddigele magnelkülinek tartatott, kiemeli 
annak valöszintiseget, hosy tovabbi vizsgalatok a sejt- 
mag. jelenletet a Monereknel is ki fogjäk mutatni.* 
S esakugyan, ha tekintetbe vesszük, hogy ujabb vizs- 
galatok a sejtmag jelenletet oly gyökerlabuaknal is 
kiımutattäk, melyeket mindeddig magnelkülieknek 
tartottak, — igy nevezetesen a Foraminiferek, Hexrr- 
wIG RICHARD &s SCHULZE BR. F. vizsgälatai szerint, több 
magot rejtenek protoplazma-testükben —; ha tekin- 
tetbe vesszük, hogy az üjabban fölfedezett legegysze- 
ı zWZ. XV. 360. 
2 HAECKEL, Studien über Moneren, 
® Das Protistenreich. 87. 
* Ueber die Zellkerne der Thallophyten. Separat-Abdr. 
aus den Sitzungsb. der niederreihnischen Gesellsch. f. Natur- 
u. Heilkunde zu Bonn, 4. Aug. 1879. p. 29. 
SI 
