colitheknek nyomät sem tartalmazta. En ezen 
37 
szervezetet, melyet elve vizsgälhattam, valö- 
ban spartai egyszerüsege miatt, Protobathybius- 
nak nevezem. Az expediczio utleirasäban ezen szer- 
vezetetlerajzoljuk sleirjuk. Itt esak annyit akarok meg- 
s 1—2 lüktetö üröcsket lehet megkülönböztetni; testök 
mellsö reszeböl pedig egy, ritkäbban ket finom ör- 
venyzö fonäl, ostor indul ki, melynek segelyevel, foly- 
tonosan hossztengelyök körtil hömpölyögve, fürgen 
 uszkälnak. Ezen szabad uszason kivül azonban a 
jegyezni, hogy ezen tömegek tiszta protoplaz- | 
mäböl ällottak, melyhez esak törtenetesen voltak 
azon meszböl reszecskek keveredve, melyböl a tenger- 
fenck alakult. Vegtelen ragados, hälöszerü kep- 
zödmenyek ezek, melyek pompäs amoeba- 
szerü mozgäsokat vegeznek, karminreszecs- 
keket, valamint mäs idegen testeket fölvesz- 
nek s elenk szemecsekäramläsokat mutat- 
nak.»! Fzek utän nem lehet ketelkedni, hogy a ba- 
thybuis lete meg sem alom, s hogy, bar körülirtabb 
helyeken, de tenyleg megis rejt a tengerfenek egy- 
szerli protoplazmabol allö elölenyeket; felteve per- 
sze, hosy Besseıs eszlelete nem csalödas, vagy 
szandekos misztifikäeziö, mit feltenni sem okunk, sem 
jogunk nincsen. 
Myxomycetek. 
1858-t6l kezdve ve Bary-nak fontos vizsgälatai ® 
egeszen üj, idegen elemet hoztak a syökerlabuak 
szomszedsägäba s ezeknek a növenyorszäg fele elesen 
körülirtnak velt hatärat lerontottäk. Az egeszen alta- 
lanosan a Gastromycetek köze sorolt ü. n. nyalka- 
gombak ( Myzxomycetes Wallr., Myxogastres Fries) 
fejlödeseröl pe Bary föllepese elött, csupän annyi volt 
ismeretes, s ezt Micuzuuı mar 1729-ben közölte, hogy 
a Gastromycetekevel megegyezö sporangiumaik tej- 
felszerü, nyalkas allomanyböl sarjadzanak ki, mely- 
töl elnevezesök is kölesönöztetett. De Bary-nak a fej- 
lödes tanulmanyozasara tett igen pontos 6s terjedel- 
 könnyebb, mint, nemesak finom, szetosztott festöanyagok- 
mes tenyesztesi kiserletei azon, esakhamar Baır, 
Wıcanp (reszben Horrmann) es Crenkowskı ältal 
megerösitett, igen meglepö eredmenyre vezettek, 
hogy ezen gombäk sporäiböl, ha azok bizo- 
nyosideig (I2—24öräig) vizben tartatnak,elenk 
mozgasu rajzök bujnak ki, melyek semmiben 
| nak, melyek emösztesi folyamatra utalnänak ; ellenkezöleg 
sem különböznek bizonyos Monasoktöl. Szin- 
telen, kisse mesnyuült protoplazma-testökben egy magot 
’ Hxeckelina gigantea. Ein Protist aus der Gruppe der 
Monothalamien. Jenaische Zeitschr. f. Naturw. IX. Neue 
Folge I. 2. H. 277. 
* Bot. Zeit. 1858. Die Mycetozoen. Ein Beitrag zur 
Kenntniss der niedersten Thiere. ZWZ. X. (1859). Regens- 
berger Flora XX. 1862 No. 17, 18. 19. Handbuch der phy- 
siolog. Botanik II, B. I, Abth. Leipzig. 1866. 
Monasokhoz hasonlö kis rajzok sziläard alzaton valö 
mäszkaläsra is kepesek; ez esetben örvenyzö ostoru- 
kat visszahuzzäk, ellapulnak s hesyes allabakat nyuj- 
' tanak ki, üsy, hogy mindenben megesyeznek bizonyos 
aprö actinophrysszerü Rhizopodokkal; mäasok ismet 
ostorukat visszahüzva, olvadö cseppkent folynak s 
mindenben megesgyezni lätszanak az Amoeba guttula 
es 4. Limax elmevez6s alatt ismeretes Amoeba-telek- 
kel. Igen meglepö az, hogy a monasszerli rajzök, 
mintha esak önallo Monasok volnänak, oszläs ältal 
szaporodnak. A tenyeszet haladtaval a Rhizopodok- 
hoz hasonlö kepzödmenyekböl, az ü. n. Myxoamoe- 
bakböl, nagyobb, protoplazmahböl allö tömegek fejlöd- 
nek, meg pedig, mint CıenkowskI igen pontos vizs- 
gälatai bizonyitjäk,! oly mödon, hogy több Myxoa- 
moeba egymässal összefoly splasmodiumot kepez. Ezen 
plasmodiumokban, melyek az összefolyt Myxoamoe- 
bak protoplazmäjaböl äallanak, magokat nem lehet 
többe megkülönböztetni; hyalin keregretegökben ellen- 
ben Cienkowskı nagyszamu, vältogatva összehuzodo 
es kitägulo üröcskeket különböztetett meg. A legmeg- 
lepöbb azonban az, hogy a Rhizopodok mödjara mäsz- 
kalö Myxoamovebak es plasmodiumok epen ügy, mint 
a valödi Rhizopodok, idegen testeket kebeleznek be s 
azokat nyilvän meg is emesztik.” A plasmodiumok 
: Zur Entwieklungsgeschichte der Myxomycetes und 
das Plasmodium. Prınssueim’s Jahrb. f. wiss. Bot. III. 1563. 
® Mecsnıkov erre n6zve ezeket mondja: «Mi sem 
nak &s kemönyitö szemeesköknek, hanem meg oly durva ı 
testeknek is, minök a fözött szikszemeesk6ök s a különbözö 
ällatoknak haräntesikolt izomrostjai, a plasmodiumok bel- 
sejöbe valö felvötel&t megfigyelni. Mindezen testek azonban 
94 öräig ds meg hosszasabban is maradnak a plasmodium- 
ban a nelkül, hogy hatärozottan oly vältozasokat mutatna- 
a felvett testek nagyobb resze ismet kivettetik. Jobb ered- 
mönyeket adtak a Physarum vilägossärga plasmodiumainak 
a Phloebeomorpha rufa megpuhitott selerotiumsejtjeivel tett 
etetesi kisdrleteim. Ily sejteket a plasmodium nem csak 
könnyen vesz fel, hanem oly vältozäsokat is tesz rajtok, 
melyek emösztesre vallanak. A sejtek halvanyak lesznek 
es lassankint elkisebbednek, mig vegre nem lehet több& meg- 
különböztetni.» Schriften der neurussischen Gesellsch. d. 
Naturforscher in Odessa. V (1877) 2. Conf. Zool, Anzeiger 
V. (1882) 311. 
