Punctifera, M. monadina, Doxoccocus ruber, D. Pul- 
visculus), a Cryptomonasfelck &s Astasiafelek tiszta 
vagy mödosult levelzöldet tartalmazö kepviselöi, a 
Dinobryiumfelek, a Cyclidiumfelek köze sorolt Chae- 
tomonas, s vegre meg a zöld vagy barna Peridinium- 
‚felek is, melyek a Volvocineaktöl sa Chlamydomo- 
nastöl alig välaszthatök el; s Lrverart esak követ- 
kezetesen järt el, midön mindezen Flagellätoknak 
helyet a moszatok között jelölte ki.! 
A legalsöbb gombak szaporodasanak jelenlegi 
ismerete toväbba azt tanitja, hogy a Phycomycetek 
rendebe tartozö több gomba-esalad kepviselöi, neve- 
zetesen a Peronosporäk, Saprolegnia- es Chytridium- 
 felck, melyek sok tekintetben a zöld Siphonedäk es 
Protococcaceäk szintelen parallel esoportjait kepvi- 
selik, szinten rajzösporak altal szaporodnak, melyek 
oly viszonyban ällanak a szintelen Flagellätokhoz, 
nevezetesen a Monasfelökhez, mint a moszatok rajzö- 
spöraäi a zöld Flagellätokhoz: azaz tölük alaktani 
tekintetben alig ternek el. 
E szerint tehät oda jutottunk volna, hogy az ösz- 
szes Flagellätokat a növenyorszag tagjai gyanant 
tekintsük. 
Nem, ezt mindaddig nem tehetjük, mig a csillö- 
szörös azalekallatkakat is be nem osztjuk a nö- 
venyorszägba. — Vannak usyanis oly Flagellätok, 
melyek szäjjal, garattal s alfelnyilässal, söt nemelyek 
protoplazmatestuk keregretegeben meg összehuzodö 
rostokkal, myophanrostokkal is birmak (Buglendk 
es Astasiafelek) s a esillöszörös äzalekallatkäktöl 
csupän a cesillöszörözet hianya vagy epen csak az ostor 
elöfordulasa miatt ternek el; meg pedig ezek nem 
valamely külön esoportot kepeznek, hanem eyakran 
meg nemileg is csak nehezen valaszthatök el oly ala- 
koktöl, melyek egeszen növenyi mödon levelzölddel 
hasonıtanak ät, söt ez utöbbiak magok is a esillöszö- 
rös azalekallatkak bizonyos jellemzö jegyeivel bir- 
hatnak. 
Elegge ismeretes, hogy a legalsöbb növenyek kö- 
reben vannak bizonyos parallel alakok, melyek 
egymäsnak valösagos mäsait kepezik, ügy hogy egy- 
mästöl esak annyiban különböznek, hogy az egyik 
alak tiszta vagy mödosult levelzöldet tartalmaz, es a 
zöld növenyek mödjära, mig a mäsik levelzöldet nem 
tartalmaz, s a gombäk mödjäara taplalkozik. OERSTED 
ezen parallel alakoknak következ6ö sorozatät közli: 
! Nachträge und Berichtigungen zu dem I. Bd. von J. 
VAN DER HorvEn’s Handb. d. Zoologie. Leipzig. (1856) 8. 
Entz G. Veglenyek. 
44 
A) Tiszta vagy mödosult levelzöldet B) Szintelenek : 
tartalmazok : 
Osaillamman 2 = 7 77Be0g7at00: 
Spinulnae ee en Spirochaeta. 
Leptothrix 2 4 4 > er f an 
| Hygrocroeis. 
Balmellaceaege a Were 2a Öryptococcaceae. 
Chlamydomonas _-_- --- -- Ch. hyalina. 
Synedra (phycoxanthint taxtalmazö fajai.) Synedra putrida.' 
Söt azt is kimondhatjuk, hogy az összes mosza- 
tok es gombäk szinten csak ily parallel csoportok, 
melyeket NÄeruı a levelzöld jelenleteben vagy hiänyä- 
ban rejlö jellem utän mestersögesen välasztott kette, 
s morfologiai szempontböl feltetlenül helyeselhetö 
szämos illetekes buvärnak, pl. Sachs-nak, azon eljäsa, 
hogy a moszatokat s gombäkat közös esoportba 
foglalja. 
A mi a levelzöldet tartalmazö &s szintelen legal- 
söbb növenyekröl äll, teljes mertekben ervenyes az 
a Flagellätokra is. Ezek között is vannak parellel 
alakok, melyek gyakran m&g nemileg sem välaszt- 
hatök el; mig azonban az egyik alak tiszta vagy mö- 
dosult levelzöldet tartalmaz s növenyek mödjära 
hasonit ät, addig parallel alakja levelzöld nelküli s a 
esillöszörös äzalekallatkäk&val egeszen megegyezö 
szajjal es garattal van ellätva, s eg6eszen az ällatok 
mödjara taplalkozik. Ilyenek pl. a következö Flagel- 
lätok : 
A) Tiszta vagy mödosült 
levelzölddel, növenyi 
Flagellätok : 
Uryptomonas-fajok 
Euglena-fajok--- --- --- 
B) Levelzöld nelkül (v. ennek 
csak nyomaival), szajjal s garat- 
tal, allati Flagellätok : 
Ohilomonas Farameeium. 
Astasia ( Peranema,) fajok. 
Peridiniumfajok  --- --- Gymnodinium fajok.* 
Ide sorozhatö meg az OErrsten-töl is felemlitett . 
Chlamydomonas Pulvisculus, parallel alakjäval, a 
Ch. hyalinäval, mely nyilvän azonos a Polytoma Uvel- 
laval Ehrb., a többi ällati Flagellätoktöl azonban 
garat hiänya miatt különbözik. 
Az epen elöadott sorozat parallel alakjaimak leg- 
bensöbb rokonsägät senki sem vonhatja ketsegbe, s 
megis, ha a szervezeteknek növenyekre s ällatokra 
! OERSTED, System der Pilze, Liehnen und Algen. Leip- 
zig. (1873) 141. 
* STEIN a pänezel nelküli s ällati mödon täAplälkoz6 
Peridiniumfeleket a Gymnodinium-nembe foglalja, melyhez a 
@. Vorticelldt St, G. Pulvisceulust St. (— Peridinium Pulvis- 
culus Ehrb.), @. roseolumot St. (= Glenodinium roseolum 
Sehmarda) szämitja. (TIL. 90.) 
6 
