45 
Apioeystis Drauniana nevü Palmellacea rajzösporäi- 
na] mar 1858-ban kimutatta a lüktetö üröeske jelenle- 
tet,! Crenkowskı pedig fölfedezte a lüktetö üröcskeket 
a Gloeocystis-, Pleurococcus,- Tetraspora-, Palmella-, 
Hydrurus-, Vacuolaria-näl.? Ezen eszleletek ellene- 
ben fel lehetne usyan hozni, hogy csakis azt bizo- 
nyitjäk, hogy a felsorolt Palmellaceak a növeny- 
orszägböl az ällatorszagba teendök ät, mire StEm 
különösen härom Palmellaceära, a Tetrasporara, 
Gloecococeusra &s Dictyosphaeriumra nezve igen haj- 
landönak latszik.” De bizonyara nem lehet ugyanezt 
mondani a Stigeaclonium, Chaetophora es Drapar- 
naldia rajaösporaiol, mely ket elöbbinel Crenkowskr,® 
az utobbinäl pedige Dopeu-Porr ket, szabälyos idö- 
közökben összehuzödo0, lüktetö üröesket fedezett fel;? 
vagy az Ulothrix zonata rajzöspörairöl, melyeknel 
STRASBURGER minden 12—15 mäsodperez alatt lük- 
tetö üröesket mutatott ki,‘ mely fölfedezes helyesseget 
Doper-Porr ezen moszatnak mind makro-, mind 
mikrozoospöräira nezve megerösitette ;” vagy vegre a 
burgonyabetegseget okozö Peronospora infestans 
egeszen a Heteromita nevli Monad-nak szervezetevel 
birö rajaöspöräiröl, melyeknel DE Bary szinten kimu- 
tatta a lüktetö üröeske jelenletet.® Mindezekböl az 
következik, hogy valamint mäsoknak, ügy 
Stein-nak sem sikerült az allati es növenyi 
Flagellatok között altalanos ertekt különb- 
segeket kimutatni, -— meg pedig ketsegkivül 
azert nem, mertily különbsegek egyaltalan 
nincsenek. 
Catallactak. 
Hazoren Magosphaera Planula elnevezes alatt 
egy sajatsagos tengeri veglenyt ırt le, mint egy külön 
esoportnak, a Oatallactäk esoportjänak kepviselöj6t, 
mely eletenek különbözö szakaiban, mint felfedezöje 
ı Beiträge zur näheren Kenntniss mikroskopischer Or- 
ganismen. Abgedr. aus den Abhandl. der senckenbergischen 
nat. Gesellsch. Frankfurt a. M. 1858. 
2 Ueber Palmellaceen und einige Flagellaten. AMA. VI. 
(1870) 422. 
® III. 50. 
* Ueber Palmellenzustand bei Stigeoclonium. Bot. Ztg. 
XXXIV. (1876) 70. 
5 Ulothrix zonata, ihre geschlechtliche und ungeschlecht- 
liche Fortpflanzung. Jahrb. d. wiss. Botanik X. (1876) 449. 
° Ueber Zellbildung und Zelltheilung. I. Aufl. 157. 
? Op. c. 448. 
® Huxıey, Az ällat- &s növenyorszäg hatäröve. Ford. 
HorvÄrtH Ge£za. Term. tud. közl. IX. (1877). 70. 
mondja, majd egysejtü moszatnak, majd Volvox- 
‚felenek, majd csilloszörös azalekallatka-nak, majd 
vögre Amoeba-nak volna tarthato.! A Magosphaerak 
eletüknek elsö szakäban mintesy 0:07 mm. ätmeröjü, 
nagy masgal ellätott, gömbölyti, sargas protoplaz- 
mäjt sejtek, meglehetös vastag, atlätszö burokkal, 
mely ott, hol a gömb moszatokra van tapadva, 
egy mycropyleszerli nyilässal van megszakitva. — 
A Magosphaera ily mödon betokozva, igen hason- 
lit egy egysejtli moszathoz, vagy meg inkäbb egy 
ällati petehez. Ezen sejt, mint valamely holobla- 
sticus pete, szabälyos oszläs utjan 2, &....32 fiök- 
sejtre esik szet, melyek a burok megpukkantäval egy 
ideig meg együtt maradnak, s mint egy Volvoxgömb, 
szabad rajzäsra kelnek. A csaladgömb egyes sejtjei 
csengetytialakuak, s a gömb közeppontjan egy-egy 
farkszerti nyülvänynyal &pen ügy függenek össze, 
mint pl. a Synura Uvella sejtjei; a Volvoxfelek egye- 
neitöl azonban a levelzöld teljes hianyan kıyvül meg 
abban is elternek, hogy a cesalädgömb felületet ke- 
pezö esonkitott vegük nagyszamu, finom, hosszu esil- 
löszörökkel boritott. A Volvoxfelek vagy Planula- 
älezik mödjära hömpölygö gömbök, egy idei rajzas 
utän, szetesnek egyes sejtjeikre, melyek egy-egy nagy 
magon kivül meg egy lüktetö üröcsket is tartalmaznak, 
stestük szabäsät tekintve,igen hasonlitanak a peritrich 
äzalekällatkäkhoz, melyek meg egy ideig vigan üsz- 
kälnak s karminszemecskeket mohön nyelnek el; ke- 
söbb azonban visszahuzzäk farkukat s esillöszöreiket, 
valtozö älläbakat bocsätanak ki s egeszen ügy viselik 
magukat, mint valösägos Amoebäk. Ez utöbbiaknak 
betokozödäsät Harcken közvetetlenül nem eszlelte 
ugyan, de fölteszi, hogy a petekhez hasonlö gömbök 
az egyideig szabadon &lö Amoebakböl fejlödnek. Ha 
a leirt fejlödesmenet esakugyan egy önallö veglenye, . 
ugy bizonyära megerdemli azon nagyerdekü esoport, 
melybe tartozik, a Catallacta, azaz közvetitö (narax- 
Aaxens = közvetitö) elnevezest, mert a veglenyek kü- 
lönbözö esoportjait közvetiti. 
Noctilucafelek. 
Mär 1836 öta ismeretesek, Surıary vizsgalatai 
utän, a Noctiluca miliaris elmevezessel jelölt aprö 
tengeri szervezetek, melyek gyakran nagy területeken 
ujjnyi vastag nyalkäs reteg alakjäban vonjäk be a 
tenger felületet, &jjel fenyt arasztanak, s f6 okozöi az 
Euröpa körüli tengerek vilägitäsänak. A Noctilucat 
! Studien über Moneren. 139. 
