47 
Scheutenü-vel! Az elöbbit Stem fedezte fel, az oly 
erdekes äzalekallatkäkat viselö edesvizi Gammarus 
Pulex-nek kopoltyülevelein, az utöbbit pedig ScHev- | 
TEN, amsterdami kereskedö, &dessel kevert ten- 
gervizben (Brackwasser) &1ö Gammarusok utöpo- 
trohi läbainak sertein. A Spirochonak rövid, merev | 
koesänyon ülö, az Öphrydiumok vagy a meg- 
nyultabb testü Operculäridk testalakjäval birö, de 
egeszen merev äzalekällatkäk, melyeknek szabad 
felsö testvegeböl egy esillöszöröket viselö, pörgen csa- 
vart lemezszerü galler indül ki ; egyetlen lüktetö üröes- 
kejük s garatjuk, elhelyezeset s az utöbbi szerkezetet 
illetöleg is, meglehetösen megegyezik a Vorticella- 
‚felekevel; egyetlen magjuk ellenben gömbölyödött 
vagy tojasdad, vagy oldalt allö magocskäval. mint sza- 
mos Ozytrichafelenek magja, gyakran resszerü üröcske 
ältal kette osztott. Srem aSpirochona-feleket a Peritri- 
chek rendeben egy külön esaläd kepviselöinek te- 
kinti. Egy mäsik, Srtem-töl felallitott s szinten a 
Peritrichek köze sorolt erdekes csalädot kepeznek az 
Ophryoscolexfelek az Ophryoscolex (©. Purkinjei es | 
O. inermis) es Entodinium-nemmel (E. bursa, E. 
dentatum es E. caudatum).” Az ÖOphryoscolex-felek 
elsö pillanatra igen emlekeztetnek aprö kerekälla- 
tokra s ezekkel nyilvan többször össze is tevesztet- | 
tek,* különben közel ällanak a Spirochona- es Vor- 
ticellafelökhez, de nincsenek rögzitve. Az Ophryosco- | 
lex-nemne&l feregszerüleg megnyült, az Eintodinium- | 
nältojasdad, lapitott test merev eutieulävalvan boritva, 
mellül ingmanchettehez hasonlö kitolhatö s vissza- 
vonhatö erös sertekkel szegelyzett örvenyszervvel; 
ennek alapjan nyılik a szäj, a test hatsö vegen pedig | 
az alfel, mely alatt az Ophryoscolex Purkinjeinel me- 
rev sertektöl kepezett farkszerti tövis nyulik ki; 
az Ophryoscolexeknel a test közepet, a hätat s oldalt 
elfoglalö erös sertektöl kepezett örv övezi, mely az 
Entodiniumoknäl hiänyzik. Magjuk tojäsdad vagysza- | 
lagalaku, oldalt allö magocskäval ; lüktetö üröcskeik- 
nek szäma 2, vagy több. Az Ophryoscolexfelek a Para- 
meciumfelek esalädjahoz tartozö Isotricha intestina- 
lis-szal együtt egeszen ällandö laköi a kerödzök ben- 
* ZWZ. Z. III. (1552) 485. Toväbbä: Die Inf. 206. 
® Lotos, IX. Prag. 1859. Toväbbä. Abh. der k. böhm. 
Gesellsch. der Wiss. X. (1858). Conf. Leuckarr's Bericht. 
26. Jahrg. II. (1860) 250. 
* ZÜRN pl. azt mondja, hogy a 16 vakbeleben kerek- 
ällatkäkat talält (Die Schmarotzer auf und in dem Körper 
der Haussäugethiere. II. Theil. Weimar 187& p. 443.) ; ezen 
lelet ketsegkivül valamely Ophryoscolexfelere vonatkozik. 
| döjenek sa lovak vakbelenek, s olynagy mennyisegben 
fordulnak elö, hogy Weiss szerint, egy gran bendötarta- 
lomra 15—20 egyen esik, es sülyra nezve, mintegy 
1/, reszet kepezik a gyomortartalomnak.! A bendöben 
elö azalekallatkakröl az elsö emlitest DeLarorn &s 
GruBY ugyan mär 1843-ban tettek,? tüzetesebb isme- 
retök azonban, mint emlitök, Steın-nak köszönhetö. 
A Peritricheknek egy harmadik, Stem-töl fel- 
allitott uj csalädjat, a Gyrocorysfeleket, a Gyroco- 
rys oxyura kepviseli, egy kalandos termetü äzalek- 
ällatka, mely mocsärvizekben nem gyakori ugyan, 
de ha elöfordul, mindig nasy mennyisegben taläl- 
hatö.StEın Niemegk Es Präga körül, en magam Kolozs- 
var körül többször talaltam kenhidrogent ärasztö mo- 
esärvizben, melyben Beggiatoak tenyesztek s mikent 
STEIN, ügy en is, mindig a Metopus Sygmoides tär- 
sasagaban. A Gyrocorys teste körte alakü s hosszü 
hegyes farkba folytatödik. A merev testet härtyäs 
parabolaszerü harangalakü köpeny környezi, melyben 
a Gyrocorys teste a harang szivekent foglal helyet, s 
hätül kisse kiäll; ezen harang a hasoldalon egy hossz- 
iranyü, sarlöalakulag hajlott, szük mezöt szabadon 
hagy, melyböl igen hosszu csillöszörök indulnak ki; 
ugyanezen mezö lefutäsaban erösebb s rövidebb esillö- 
szörök egy a szäjhoz vezetö ivet kepeznek. A test 
hätsö vegen egy nagy lüktetö üröcske, belsejeben pedig 
3—4 tojasdad mag foglal helyet. Kiemelendö meg, 
hogy a test mellsö reszenek häti, azaz a szäjjal ellen- 
kezö oldalän sötet szemecskekböl alakult szemfolt fog- 
lal helyet. 
Vegre Ste 1862-ben a nemet orvosok s terme- 
szetvizsgalöknak Karlsbadban tartott 37-ik vändor- 
gyülesen, Peritromus Emmae elnevezes alatt, egy a 
keleti tengerben Wismar mellett felfedezett, a Hypo- 
| trichek rendebe tartozö äzalekällatkät irt le, mely az 
Ozxytrichafeleket a Chlamydodontokkal összekap- 
cesolö üj esalädnak (Peritromina) egyetlen eddig 
ismert kepviselöje. A Peritromus a Kerona Polypo- 
rum alakjaval bir s szäjänak s szäjperemenek szer- 
kezetet, valamint kettös magjät tekintve, az Oxy- 
trichafelekkel egyezik meg, eg&sz hasoldala azonban 
sürün allö, egyenlö nagysagu finom cesillöszörökkel 
boritott, mint a Chlamydodontoknal. Felette feltünö 
s idegenszerü a Peritromusnak viselkedese nyugtala- 
nitaskor; ekkor ugyanis testenek közepe fel& görcsö- 
ı Specielle Physiologie der Haussäugethiere. TI. Aufl. 
Stuttgart (1869) 132. 
® Recueil de Medecine vöterinaire pratique. Paris. 1843. 
Conf. Weıss l. e. 131. 
