kot, melylyel a több-kevesebb jogosültsäggal allatok- 
nak tarthato veglenyeknek, azaz azon legalsöbb szer- 
vezeteknek, melyek regebben ältalaban azalekallat- 
kaknak ( Infusoria), Sımsouo öta pedig Protozoumok- 
nak neveztetnek, ismerete gazdagodott; tovabbä azon 
regebben ismert alakokat, melyeknek a veglenyekhez 
valo tartozasat az ujabb vizsgalatok kimutattak, azon 
eredmenyre jutunk, hogy tulnyomö nagy reszük 
beleiktathatö a Ehizopodok, Flagellätok es Ciliatok | II. Oszt. Rhizopoda Dusaroın. Gyökerlabuak TörH SAnDor. 
kepviselte härom föcsoportba, osztälyba, mely ha- 
bär esak leplezve is, de tenyleg meg volt mär Du- 
JARDIN rendszereben; esak a Gregarinafelek, Nocti- 
lucafelek, toväbbä az igen kevesse ismert Labyrin- 
thuleäk 63 Catallactak helye lehet ketes. Ezek közül 
a Labyrinthuleak, mint külön osztäly kepviselöi, 
talän csak ideiglenesen helyezendök a Khizopodok 
melle. A Gregarinafelek között a Monocystisfelek 
bizonyära igen közel ällanak az Amoebakhoz s az 
összes (Grregarinafelek aläbb tärgyalandö fejlödes- 
menete is ezen rokonsäg mellett szö6l. A Noctiluca- 
felek szervezetükre nezve sok tekintetben a Flagel- 
latokkal es Khizopodokkal lätszanak rokonsägban 
ällani, de mäs tekintetben ismet oly lenyegesen elter- 
5 
1 
az allatok mödjara taplalkozö veglenyeknek követ- 
 kezö rendszeres csoportositäsa felel meg legjobban 
ismereteink jelenlegi ällasanak. 
Kör. Protista animalia, sew Protozoa. Allati 
veglenyelc.* 
I. Oszt. Gregarinae Durour. Falkasok Marc6. 
1- Rend. Monocystida STEIN. 
|2. «©  Geegarinaria Srrım. 
1. R. Polythalamia BreEyn. 
2. R. Manothalamia M. SCHULTZE. 
3. 
4. 
« Radiolaria J. MÜLLER. 
« Heliozoa HAEcKEL. 
[III. Oszt. Labyrinthuleae CIENKOWSKT.] 
[IV. Oszt. Catallacta HarckeL.] 
nek s oly különleges helyet foglalnak el, hogy beosz- 
tasuk akar a Flagellätok akär a Rhizopodok köze, 
eröszak nelkül nem tehetö, s e szerint legezelszerübb 
szamukra egy külön osztälyt jelölni ki az emlitett ket 
osztäly között. A mi vegre a Üatallactäkat illeti, 
ezek egyetlen kepviselöje oly töredekesen ismeretes, 
hogy csak függelek gyanant vehetök fel, veglegesen 
pedig esak akkor, ha kesöbbi vizsgalatok bebizo- 
nyitjäk, hogy a Magosphaera esillöszörös egyen&iböl 
fejlöd6 oyökerläbuak betokozödvan, esakusyan ismet 
Magospherava vältoznak ät, mit HarckeL csak 
gyanit. 
«Rendszereink mindig csupan hü visszatükrözö- 
desei azon ismeretek idöszerinti alläspontjänak, me- 
lyeket az egyes eletalakok Öösszes morfologiai viszo- 
nyairöl szereztünk. Minden melyebb bepillantassal, 
melyhez e teren jutunk, es minden oly üj eletalakok 
felfedezesevel, melyeknem az ismeretesek terve szerint 
epülvek, többe-kevesbbe lenyeges mödosuläst kell a 
rendszernek szenvednie.»! Fzeket tartva szem elött 
s az ujabb idöben oly nagyszamu rendszereket tekin- 
tetbe veve s erdemszerüleg meltatva es felhasznalva, 
° Stein, II. p. 169. 
V. Oszt. Noctilucea (SuURIARY) autor. Tengervilägitök. 
VI. Oszt. Flagellata (Dusarpın) Coun. Ostorosak (Ostoros 
äzalekällatkäk.) 
1. R. Nudiflagellata Harcker. 
(a. R. Cilioflagellata CLAPAREDE et LACHMANnN. 
VII. Oszt. Ciliata (Dusarpın) J. MÜLLER. Csillöszörösek 
(Csillöszörös äzalekällatkak.) 
A) esop.: Suetoria Cuap. et Lacum. Szivök. 
IL. RR 
B) esop.: 
ee 
| 
4. R. 
Ezen csoportok egymässal s a legalsöbb növe- 
Acinetina EHRENBERG. 
Stomatoda (von SIEBoLD). Szajjal birök. 
Holotricha Stein. 
Heterotricha Stein. 
Hypotricha Ste:n. 
5. R. Peritricha STEIN. 
nyekkel valö összefüggesenek erzekitesere szolgäljon 
a következö rokonsägi fa: 
= Röszben synonymäk: Animalcula LEEUWENHOEK ; In- 
fusionsthierlein LEDERMÜLLER; Animaleula Infusoria (Wrıs- 
BERG) O. Fr. MÜLLER; Protozoa GoLpruss; Chaotica, Cryp- 
tozoa autor; Mieroseopiques et Psychodiaires BorY DE ST. 
VINCENT; 
Protozoa voN SIEBOLD; Prothelminthes DiesınGg ; Archezoa 
Polygastriea EHRENBERG ; Infusoires DUJARDIN ; 
Perry; Amorphozoa Bronn; Protoctista Hoss; Primalia 
Wıuson et Cassın; Protista HAEcKEL; Protorganismen J. V. 
Carus; Sarcodea SCHMARDA ; Microzoaires E. DE FROMEN- 
TEL; Protorganismes animaux Maupas. 
Hajszälnyi vizi fergek, läthatatlan apıö förgek Grossın- 
sur (1794) ; Azalökfergek Fönvı JAnos (1801) ; Azalekförgek &s 
Äzaldkok PöLya (1831); Elöällatok, ällatelevek, ällatelök, 
ällatmorzsak (Protozoa) BArRA (1833); Azbaresäk Reisinger 
(1846); Azacsak GAspiR (1846) ; Azalagok Hanix (1845) ; Ös- 
allatok TötH SAnpor (1867); Alaktalan ällatok Mar6ö (1867); 
Elsöczek vagy sokszabänyuak (Protozoa s. Polytypiea) Mar66 
(1868) ; Elsök&ek PaszLavszey (1874), 
