BR 
a protoplazmatestnek azon resze, mely a mär äthasoni- | 
tott nedvvel. azaz, ha lehet itt is ezen kifejezessel El- 
nünk, — a chymusszal legelöször keveredik, LactH- | 
MANN-nal együtt kiadott nagyfontossägu tanulmanyai- | 
ban egeszen magäevätette. Minthogypedigaz äzalekäl- 
latkak es syökerlabuak ezen felfogäs szerint, valösagos 
gastrovaseularis ürrellennenek ellätva, a tanulmanyok 
nagynevü szerzöi tenyleg visszatertek oda, a hol a mült 
szäzbeli buvarok ällottak: a Protozoumokat a 
Polypok es Hydräk melle helyezik s nem laät- 
nak bennök egyebeket, mint a Coelenteratok 
egy subdivisiöjanak kepviselöit.! 
Mivel CLAparkpE Es LacHhmann a Coelenteratok- 
hoz tartozö aränylag magas szervezetü allatoknak 
tartottak az azalekallatkakat s gyökerlabuakat, ter- | 
meszetes, hogy mikent EHRENBERG, ügy ök is valösa- 
gos iszonynyal fordultak el az eretnek sarcode- s egy- 
sejtüsegi tantöl; ennek megezäfolasara azonban eles 
dialektikajok ügyesen forgatott fegyverein kivül alig 
voltak kepesek meggyözö okokkal sikra szällani. | 
Bizonyara mindenki egyet fog erteni abban, hogy a 
tanulmänyok szerzöi, midön ezen kerdeshez: «Vajjon | 
hol allana a közepponti idegrendszer mikroszköpi 
boneztana a chromsav s mäs hasonlö k&mlelö szerek 
nelkül!» nyomban hozzä teszik : «A gyökerläbuak sar- 
codeja meg nem talälta meg a maga chromsavät,» ? 
egy szemfenyvesztesre szamitö szellemes fräzison 
kivül semmit sem mondottak s abszolut semmit sem 
bizonyitottak, ha esak azt nem, hogy a gyökerläbuak 
alapallomänyät ök is csak egynemü sareodehöl allö- 
nak talaltäk. — Az egysejtüsegi tant hirtelen tama- 
dässal, de szinten csupan a szö fegyverevel igyekez- 
nek egyszer mindenkorra elnemitani. «Az ember 
hajlandö volna himni, hogy az azalekallatkäk egysej- 
tüsegi elmeletenek mai nap mär csupän törtenelmi 
erdeke van, epen ugy, mint a polygastricitäsenak. 
Mindemellett azonban regi vedöi közül van egy igen 
'erelyes bajnoka, KöLLIker, ki egy üjabb iratäban 
bätran emelte fel iskoläjänak ingadoz6ö zäszlajät,? epen 
ügy, mint EHRENBERG is igyekszik ismet kitüzni sajät 
iskolajaet.* Mindkettö sajat eszmejenek utolsö Mohi- 
kanja! Az äzalekallatkak egysejtüsegi elmelete nem 
szorul arra, hogy itt reszletetebben ezäfoltassek. Azon 
mü, mely az olvasö elött fekszik, nem egyeb, mint 
! Eitudes I. 59. 
= Op. eit. IT. 491. 
® Untersuchungen über vergleichende Gewebelehre. 
Würzburg. Verhandlungen. Dez. (1856) 97. 
* Ueber den Grünsand. Berlin (1856) 
55 
egy hosszü tiltakozas ellene. Lapjainknak mindegyike 
egy-egy alapjara mert üj fejszecesapas.»! Ezen fejsze- 
csapäsok azonban puszta fenyegetesek maradtak, 
minthogy tenyleg CLArarkpe-nek &s LaıcHmann-nak 
sem sikerült azt kimutatni, hogy az äzalekällatkäk teste 
szövetekböl van összeteve. Midön vegre CLAPAREDE, 
ı összehasonlityän a Myxomycetek rajzöit a Flagella- 
tokkal, — melyek közül mindazokat valödi ällatoknak 
tekintette, melyek lüktetö tröcskekkel birnak, (epen 
| ügy, mint legujabban ismet Ste), — azon ered- 
| menyre jutott, hogy a legalsobb äallatok &s növenyek 
| között különbsegek ninesenek, s hogy a szervezetek- 
nek külön allat- s külön növenyorszagba valö beosz- 
tasa, eg6eszen mesterseges,” hatärozottan kihullott 
kezeböl a nehez fejsze, ö maga pedig, tudtan kıvül, 
az egysejtüseg területere bukott. Mert hiszena Myxo- 
mycetek rajzöi ketsegbevonhatatlanülegysej- 
tüek,sha ezektölaMonadok, aMyxoamoebäk- 
ı t6l pedig az Amoebäk nem különböztethe- 
tök meg, vilägos, hogy ezek sem lehetnek 
egyebek, mint egysejtüek; minthogy pedig 
CLAPAREDE Es LACHMANN szerint az összes äzalek- 
allatkak es gyökerlabuak egyseges terv sze- 
rint szervezettek, vilägos, hogy a konzekven- 
eziak kerlelhetetlen szigora oda vezet, hogy 
valamennyien egysejtüek. 
A szövettannak egy avatott s ünnepelt mivelöje, 
Lrypiıe, szinten alkalmat vett magänak, hogy az äza- 
lekällatkak s egy&b Protozoumok egysejtüsege ellen 
sıkra szalljon.” Felfogasa szerint barmennyire hibäzott 
is EHRENBERG a reszletekben, alapgondolata, hogy 
t. i. az äzalekallatkäk magas szervezetüek, helyes; 
ezek is sejtekböl vannak felepülve, mint valamennyi 
mäs ällat; esakhogy sejtjeik rendkivül kiesinyek ma- 
| radnak s ezert latszik alapallomanyuk egynemtü sarco- 
denak. Ällitäsänak bizonyitäsära-utal azon aprö sejt- 
magokhoz hasonlö gömböcskekre, melyek különösen 
a Vorticellafelek es Opalinäk eutieuläja alatt gyak- 
ran Jöl kivehetök s eezetsav hozzäadasära feltünöbbek 
lesznek ; tovabba az azalekallatkak keregretegeben 
syakran elöfordulö palezikaalakü testeeskekre, s vegre, 
a Vorticellafelek koesänyäban levö izomra, mi mind 
az egysejtüseg ellen szöl. A mi a Vorticellafelek euti- 
euläja alatt levö sejtmagok habitusaval birö gömböecs- 
ı Fitudes I. 14. 
® Op. eit. III. 32. 
® Lehrbuch der Hystologie des Menschen und der 
Thiere, (1857) 15. $. 14 Vom Bau des thierischen Kör- 
| pers. I. (1864) 15. 
