keket illeti, ezekre nezve StEIN a következöket jegyzi 
meg: «Az egesz test felületenek fnom sagrinozott 
külsöt kölesönöznek s oly tömötten ällanak egymas 
mellett, hogy meg nem foghatom, mily mödon lehetne- 
nek ezen finom szemecskek sejtmagok, fölege, minthosy 
az alapanyag, melybe agyazvak, teljesen alaktalan, &s 
sejtekhez hasonlö tereeskekre valö különültsegenek 
lessyengebb nyomait sem mutatja.»! A mi pedig az 
Opalina Ranarum magszerü kepleteit illeti, ezek, 
Be 
86 
Mindezekböl läathatö, hogy Leypıs Ervei, melyekre 
| CraPpaREDE €s LAcHMann, mint igen fontosakra hivat- 
koznak, nem ällhatnak meg s mint döntö erejtiek 
nem hozhatök fel az egysejtüseg ellen. 
Hazckern a Radiolärokat tärgyalö pompäs mono- 
grafiäjaban! a gyökerläbüak 6s äzalekällatkäk között 
szöveti szerkezet tekinteteben ket tipust különböztet 
meg: ü. m. egysejtlieket, minök az alsöobb gyöker- 
‚ läbuak, nevezetesen az Amoebäk, melyekhez valöszi- 
mint ujabban EnGEeLmann kimutatta,? cesakugyan | 
magok, esakhogy nem az Opalina szöveti sejtjeinek, | 
hanem magänak az Opalinänak magjai. Az Opalına 
Ranarum ugyanis, mint szamos mäs csillöszörös aza- 
lekallatka, sok maggal van. ellätva. De a meg mindig 
rejtelyes termeszetü pälezikaalaku testecskek, legye- | 
nek azok bar csalantokocskak (triehoeystek), miknek 
ALLMANN-t követve, lestöbb buvar tartja, avagy ta- 
pint> testecskek, miknek Stein tekinti, szinten nem | 
hozhatök fel az egysejtüseg ellen, mivel a Coelen- 
teratok s nemely Turbellafelek valödı esaläantokjai 
sem sejtek, s nem is sejtmagokböl fejlödnek, mint 
Kötuıker hitte, hanem, mikent KLEINENBERG-nek a 
Hydran, Scuuuzze E. Ferenez-nek pedig a Cordy- 
lophora lacustrison tett tanulmanyai minden ketseg 
föl& emelik, az egyes ektoderma-sejtekben ügy, mint 
pl. a növenysejtek levelzöld-testecskei vagy a petek | 
szektäbläcskäi, nagyobb szämmal, szabadon fejlödö 
kepzödmenyek; a Turbellafelek palezikai pedig, me- 
lyek pl. a Stenostomum leucopsnäl egeszen megegyezni 
latszanak az azalekallatkak pälezikäival, epen tömer- 
dek nagy szämmal fejlödnek ezen fergek szamos kep- 
viselöjenek ektoderma-sejtjeiben. A mi vegre az össze- 
huzödö kocsäanyüu Vorticellafelek ügynevezett ko- 
esanyizmat s Altalaban az azalekallatkak szalagszerti 
izomrostok mödjara összehuzödö rostjait illeti, melye- 
ket, mint fennebb emlitve volt, a Stentorokndal mar 
EHRENBERG is ismert, ezek, mint mai nap hatärozot- 
tan allıthatjuk, nem külön sejtekböl fejlödnek kı, 
mint a valödi izomrostok, hanem egyszertien a pro- 
toplazmatest keregretegenek elkülönülesei. Hogy 
pedig ily összehuzödo szalagok egyetlen sejtben esak- 
ugyan fejlödhetnek s fejlödnek is, ezt leginkäabb 
bizonyitja az, hogy pl. az Euglenaknal is elöfordul- 
nak, melyek pedig az egysejtü moszatoktöl oly kevesse 
ternek el, hogy a Palmelläceakkal, mint ezt Cıen- 
KOWSKI? meg is teve, kenyszer nelkül egyesithetök. 
’ Der Org. II. 9. 
® MJ. I. (1876). 
® Conf. 1. s. eit. 
nüleg az Arcellafelek is sorozandök, valamıint az 
összes ostorosak, — toväbbä olyanokat, melyek 
Schuntzz M. hipotezise szerint, több sejt össze- 
olvadäsa ütjan keletkeznek, minök a magasabb gyö- 
kerläbuak, nevezetesen a Radiolarok s a esillöszorös 
dzalekällatkäk. Ezen szilärd alapokra fektetettnek 
velt ket különbözö tipusra, HArckeL az ällat- 6s 
növenyorszag között GEGENBAUR-tÖöl vont azon üj 
hatärvonalat alkalmazta, hogy a szervezetek, me- 
lyek mindannyian egy sejtböl indulnak ki, vagy 
egysejtüek maradnak, vagy többsejtlüekke fejlödnek ; 
az ällat- es növenyorszag, közötti fundamentälis kü- 
lönbseg pedig abban all, hogy a növenyorszäg mind 
egy-, mind többsejtli szervezeteket tartalmaz, mig az 
ällatorszäg kepviselöi esak ätmenetileg egysejtüek, 
mint petek, teljes kifejlettsegüket elerve azonban 
mindig több sejtböl vannak összeteve;? s ezen szi- 
goru kritikänak ala nem vetett kriteriumra tämasz- 
kodva, az összes egysejtü gyökerlabuakat es äzalek- 
ällatkakat a növenyorszägba utasıtotta, a magasabb 
eyökerlabuakat es äzalekällatkäkat ellenben, mint fel- 
fogasa szerint fejlödesüket tekintve, többsejtli szerve- 
zeteket, az elesen hatärolt ällatorszag kepviselöiul 
ismerte el. 
Meg kell vallanunk, hogy az ällat- es növeny- 
orszäg között vont ezen üj hatärvonal igen eles, &s 
kitüunden alkalmasnak latszik a ket orszag között 
ingadozö legalsöbb szervezeteknek rendszertani be- 
osztäsära, esakhogy egy sarkalatos hibaja van, hogy 
t.i.nem felel mega valönak. Srein-t illeti az az 
erdem, hogy ezen felfogäs teljes tarthatatlansagät ki- 
mutatta.” Tarthatatlan pedig ezen felfogas azert; mert 
hogsy a magasabb gyökerlabuak es azalekallatkak 
több sejtnek összeolvadasaböl fejlödnenek, a mellett 
egyetlen pozitiv adat sem szöl s nem megfisyelesre, 
hanem egyszerüenaMyxomycetek plasmodiuma 
" Die Radiolarien. 
® De animalium plantarumque regni terminis et diffe- 
rentiis. Jenae. 1860. 
® Der Org. II. 14, 21. 
