fejlödesenek analogıäjara tamaszkodik. Abböl pedig, 
hogy szamos syökerlabü es azalekallatka több magot 
tartalmaz, koräntsem lehet azt a következtetest vonni, 
hogy ugyanannyi sejt összeolvadasaböl keletkeztek, 
a mennyi magjuk van, mi mellett, mint emlitök, egyet- 
len megfisyeles sem szöl. Mert hiszen több maggal 
birö mäs sejteket is ismerünk, minök pl. a szintelen 
versejtek, melyekben syakran 6—7 mag, különböz- 
tethetö meg; vagy a esontvelö öriäs sejtjei, az u. n. 
myeloplaxok, melyek egesz sereg magot tartalmaz- 
nak, a nelkül, hogy több külön sejt összeolvadasaböl 
keletkeztek volna. De, toväbbä, nem minden csillöszö- 
rös azalekällatkanak van több magja, söt legszamo- 
sabb kepviselöinek &epen csak egy magjuk van; ha 
tehät a magok szama jelzi azt, hogy häny sejt össze- 
olvadasaböl keletkezett egy-esy äzalekaällatka: ugy az 
egy maggal birökat egysejtüeknek, Ss GEGENBAUR 65 
HarckEL felfogäsa szerint, mint ilyeneket, növenyek- 
nek kellene tartani. S vajjon mit tevök lesyünk az 
Amoebäkkal, Arcelläkkal, Difflugiäkkal s sza- 
mos mäs gyökerläbuval, melyek majd egy, majd több 
magot tartalmaznak? Vajjon a fatal, egymagvü Arcel- 
lak esakugyan növenyek, a ket magvhak talän az 
ällatts välas pillanatäban vannak; a sokmagvüak 
pedig mär egeszen kesz ällatok ? — Ime, mily vesze- 
delmes zätonyra vezetnek ezen felfogäs fatälis kon- 
zekveneziäi, melyröl a megfeneklett hajöt bizonyära 
csak ügy lehet megszabaditani, ha az eg6sz felfogäst | 
rezignäczioval a habokba vetjük. 
intezte tämadas, különösen az a nagy hatäro- 
zottsaggal törtent visszautasitas, melyben CLAPARKEDE 
es LAcHMAanN reszesitek azon nagy munkäjokban, 
melynel az összes veglenyekre nezve, Stein dolgozatait 
kiveve, EHRENBERG Ota fontosabb nem jelent meg, 
bar a szigorü biralat elött egyik sem kepes megällani, 
megis annyira megrenditette az egysejtliseg tanänak 
hitelet, hogy a hatvanas evek elejen legtöbbek elött 
esakusyan olykepen tünt fel, mint egy elavult tan, 
melynek mär esupan törtenelmi beese van, esaknem 
ügy, mint EHRENBERG-nek mär-mär mythos-szerüve 
valt tana. Valöban az azon idöbeli tudomänyos äramlat 
közepett meltän mondhata Marc6 SıeBoup-röl, hogy 
sokkal több költeszettel, mint igazsäggal te- 
kinti az azalekallatkäkat önällö sejteknek.! 
A tudomäny törteneteben eleg pelda van arra, 
! Math. term. tud. közl. kiadja a magy. tud. Akad. 
(1865) 78. 
Entz G. Veglenyek. 
57 
hogy valamely kimondott üj eszmet kezdetben lelke- 
sen karolnak fel, azutan lassankent elidesenednek 
töle, elejtik, eltemetik; az igazsägot azonban nem 
lehet eltemetve elfojtani: mint a földbe vetett mag, 
elöbb-utobb kiesirazik ism&t — «kitör es eget ker» ! 
Ezen vegzete volt az egysejtliseg tananak is, mely, 
miutän mär-mär vegkep megdöntöttnek latszott, ujra 
feltämadva, gyorsan diadalra jutott. 
Ezen tan egyik megalapitöja, SIEBOLD, miutän az 
egysejtü äAllatokröl es növenyekröl irt ertekezeset 
1849-ben közze tette, nem vett többe reszt a kifejlödött 
| vitaban ; KöLLıker ellenben többször felszölalt, s neve- 
zetesen 1864-ben a Protozoumok finomabb szerkezetet 
tärgyalö dolgozataban! nagy reszletesseggelfoglalkozik 
a vitäas kerdessel, s vizsgalatainak vegeredmenyekent 
hatärozottan mondja ki, hogy a Gregarinäk &s 
äzalekäallatkäk nem többsejtüek, s habar kü- 
lönösen az utöbbiaknak szervezeti viszonyai 
sok tekintetben sajatsagosan bonyolödottak 
is, mögsem olyanok, hogy ne lehetne egy- 
szerü sejtekkel egyenerteküeknek tartani.? 
A magasabb gyökerläabuakat illetöleg ellen- 
ben, nem tartja lehetetlennek, hogy oly több- 
sejttii lenyek, melyeknek elemei egymässal 
valamennyien összeolvadtak.” Ezt annäl valö- 
szinüibbnek tarthatta KÖLLIKER, mert a szivacsokat 
a gyökerläbuak legközelebbi rokonamak tekintette. 
KöLuırer ujabb publikäeziöinalsokkalnasyobb.nyo- 
| matekkal kellett birniok s nagyobb hatäst kelteniök a 
Az egysejtliseg tana ellen oly sok illetökes tudös | 
nagynevüi speczialis büvar, SE, e tärgyra vonatkozö 
| azon nezeteinek, melyeket nagy monografiäjanak mä- 
sodik reszeben fejtett ki 1567-ben, s melyek, mint mar 
fennebb elöadtam, abban kulminälnak, hogy az azalek- 
ällatkäk (es többi Protozoumok) eredetöket tekintve, 
egysejtliek s szövetekböl soha sinesenek összeteve; a 
magasabb alakoknäl azonban az eredeti sejtszerkezet 
egy lenyegesen mäs szervezetnek engedett helyet, mely 
asejtre, mint ilyenre egeszen idegenszerü. 
Läthatö ebböl, hosy Sreim felfogasa meg közelebb 
all Sıesonps-hoz, mint KÖLLIkER-e, s csakugyan az 
egysejtüseg mellett sz016 erelyes bizonyiteknak tekint- 
het6. Ha äll az, hogy a veglenyek eredetileg egysejtück, 
s hogy ezen egy sejt kereten belül fejlödnek ki szerve- 
zetöknek összes elkülönülesei, legyenek bär ezek a 
szöveti sejtekkel összehasonlitva, meg oly idegensze- 
! Teones histiologiex. I. (1364). 
21. eit. 24. 
"I. eit. 28. 
