rüek, megis esak a legnagyobb övatossag mel- 
lett, s mindent jöl mesfontolva, oda kell jutnunk, 
hogy kimondjuk, hogy ämbätor nemelyek kö- 
zöttüuk igen magas elkülönülesekkel tün- 
nek ki, alaktanı erteküket tekintve, megis 
valamennyien egysejtüek. Ha a szövetekböl ösz- 
szetett ällatok s növenyek egyes szerveinek alaktani 
erteket puhatoljuk, arra az eredmenyre jutunk, hogy 
azok vagy egy-, vacy többsejtüek; külön harmadık 
kategöriaba tartozok legfelebb olyanok lehetnek, me- 
lyek vagy több sejt összeolvadasaböl keletkeztek, 
mint pl. a rovarok matrixa ; vagy vegre, magukban a 
többe-kevesbbe atvältozott sejtekben elkülönült reszek, 
melyek nem lehetnek mäsok, mint a sejteknek szervei, 
mint pl. a magkepletek, a sejtburok, a levelzöld- es 
kemenyitö-testeeskek, esalanszervek, huselemek (sar- 
cous elements) stb. A mi az egyes szervekröl all, ugyan- 
az allhat a szervezetekröl is; ezek is ket kategöriaba 
tartozhatnak: azaz vagy egysejtüek vagy többsejtüek 
lehetnek. S ha a veglenyek eredetüket tekintve, egy- 
sejtlüek, 85 egyetlen megfigyeles sem szöl a mellett, 
hogy több sejt összeolvadasa utjan keletkeztek, ugy 
elkulönült szerveiket, melyek sem egy, sem több sejt- 
böl összeteve ninesenek, nem tekinthetjük egyebeknek, 
mint a sejt szerveinek, s ennek következteben hatäro- 
zottan esysejtüeknek kelldeklaralnunk. Emellett elme- 
leti okok sem vethetök az egysejtüseg ellen latba ; mert 
hiszen ezek epen a legalsöobb lenyek egysejtlisögenek 
valöszintisege, söt szuksegkepenisege mellett szölanak. 
Ha tekintetbe vesszük ugyanis, hogy a szervezetek 
mind esyenfejlödesenek (Ontogenia), mind törzsfej- 
lödesenek (Phylogenia) meneteben, egyszerti kezdetböl 
kiindulva, lassankint fejlödnek ki a magas szervezeti 
elkülönülesek, s hogy a törzsfejlödesi sorozatban van- 
nak oly szervezetek, melyek a magasabbak embrio- 
nalis szervezetevel birnak, azaz megällapodtak a fej- 
lettseg azon fokän, mely a magasabbaknäl, esak ät- 
meneti; ha tekintetbe vesszuk tovabba, hogy minden 
magasabb szervezet eletenek kezdeten, mint pete vagy 
spöra atmenetileg egysejtü, erre ideiglenesen nehäny 
kevesszamt, majd nagyszämü egynemü sejtekböl van 
összeteve, melyekböl azutän különbözömödon törtend 
esoportosulasok s atvältozasok utjän jönnek letre a 
szövetek; s hogy vegre, az igen bonyolödott szöveti 
összetetelü szervezetek mellett vannak sokkal egy- 
szerliebbek s vegre olyanok, melyek egyetlen nagy 
belsö-, entodermasejtet bevonö keves szämu ektoder- 
ma-sejtekböl ällanak minök, van Bexepen E. igen 
erdekes vizsgälatai szerint, a Dicyemafelek, melyeket 
58 
nevezett büvära Metazoumokat a Protozoumokkal ösz- 
szekapcsolö Mesozoumoknak tekint!: mindez logi- 
kai kenyszerüseggel vonja maga utän azon 
következtetest, hogy a länezolat legalsö sze- 
met oly szervezeteknek kell elfoglalniok, me- 
lyek ällandöan megmaradnak azon kiindu- 
läasiponton, mely a többieknel cesak ätme- 
neti, azaz egesz eletökön ät egysejtliek. 
De vessünk mär most eey pillantäst azon szerve- 
zeti elkülönülesekre, melyek a sejtre, mint ilyenre oly 
idegenszerüek, hogy azt eredeti ertekeböl kivetköz- 
tetik. Vajjon csakugyan nem egyeztethetök-e meg ezen 
magas elkülönülesek az egysejtüseggel ? 
Az alsöbb alakok nem jöhetnek itt tekintetbe; 
ezek közül az alsöbb gyökerlabuak, minök pl.az Amoe- 
bak, a bizonyosan egysejti Myzoamoebäktöl s a 
szintelen versejtektöl semmi lenyeges belyeggel sem 
ternek el, s ezeknek egysejtüseget StEm is kötsegbe- 
vonhatatlannak allıtja,” ezekhez pedig a legszorosab- 
ban sorakoznak a többi alsöbb gyökerläbuak s a Mono- 
cystisf elek közvetitesevel a Gregarinäk. A Flagellätok, 
melyek naeyresze a bizonyära egysejtli rajz0spöräk- 
nak, egy r&szök pedig a szivacsok galleros entoderma- 
sejtjeinek szervezetevel bir, szinten nem okozhatnak 
nehezseget. A Noctilucafelek egysejtlseget CIERNKOWSKI 
vizsgälatai altal’szinten bebizonyitottnaktekinthetjük. 
Nehezseget csupäan a esillöszörös azalekällat- 
kaknak, valamint a magasabb gyökerlabuak, 
nevezetesen a Radioläroknak szervezeti vi- 
szonyai okozhatnak. Lässuk tehät ezeket. 
Az azalekällatkäk kereg-plasmäjanak elkülönüle- 
seire, nevezetesen az egysejtüseg ellen gyakran fel- 
hozott pälezikaalakü testecskökre 3 az összehü20do 
szalagokra, izom- vagy myophanrostokra mär & 
fennebbiekben reflektältam; mindezek a sejtre nezve 
epoly kevess6 idegenszerüek, mint a lüktetö Gröcskek, 
melyek az egysejtti moszatrajzöknäl s a szintelen ver- 
sejteknel is elöfordulnak. A magkepletek, ha ezek 
közül a mag tenyleg valösägos petefeszek, a magocska 
pedig here volna, minönek BALBIANI, ÜLAPAREDE 68 
LACHMANN, STEIN s mäsok felfogtäk, esakugyan nemi- 
leg ervüil volnänak felhozhatök az egysejtliseggel szem- 
ben; hogy azonban ezen felfogäst az ujabb vizsgälatok 
teveseknek bizonyitottak, ezt aläbb alkalmam leend 
! Recherehes sur les Dieyömides, survivants aectuels 
d’un embranchement des Mesozoaires. Bullet. de l’Acad. 
roy. des sciences de Belgique. 45 annde. Bruxelles 1876. 
* Der Org. 19. 
® AMA. IX. (1872) 
