mint a sejtmag alakı erteke nem vältozik attöl, 
akar nines magtestecskeje, akär pedig egy, keves 
vagy epen sok magtestecskeje van: 6pen igy nem 
valtozik a sejt alaki erteke magjainak szaporodäsä- 
töl sem.! Ha mär most a sejt-semän ezen kivä- 
natosnak es szüks6egesnek lätszö mödositäst meg 
tesszuk s megnyugszunk abban, hogy egy sejt több 
magot is tartalmazhat, befejezettnek tebimthetjüuk 
a veglenyek alaktani erteke körül folytatott hosszas 
vitat, s meltän hödolhatunk az elismeres baberäval 
azon melyen gondolkodö termeszetbuvärnak, ki Eu- 
RENBERG magas szervezetet hirdetö tananak diadal- 
napjaiban, ezelött 35 evvel, nem habozott kimondani 
azon fundamentaälis igazsägot, hoey a szervezetek 
sorozata egysejtü lenyekkel veszi kezdetet. 
‚1 veglenyek szervei. 
Minthogy a veglenyek szövetekböl összeteve nin- 
esenek, mindenekelött felmerül azon kerdes, vajjon 
lehet-e nalok egyaltalaban szö szervekröl? Fzen ker- 
desre hatärozott feleletet esak akkor adhatunk, ha 
elöbb azt hozzuk tisztäba, hogy mi a szerv. HAsckEL 
tisztän morfolögiai szempontböl ezen szavakkal irja 
körül a szervet: «Allandö6, egyseges, hatärozott 
alaku terbeli nagysäg, mely több plastidänak 
(eytodanak, vagy sejtnek, vagy mindkettönek) 
allandöan egyesült összegeböl van összeteve, 
s mely aharmadik egesz hatodik rendbe tar- 
tozö alak-egyenek pozitiv belyegeit nem vi- 
seli magan.»*? Fzen definieziönäl, mely reszben ne- 
gativ tartalmanal fogva, mint maga Harckeu is be- 
ismeri, hianyos, rövid szavakkal többet mond Marcö, 
ki a szervet elettani szempontböl is meltatja; szerinte : 
«Szervek alatt ertjük az elemi reszek es szö- 
vetek bizonyos Összeget, mely különös alak- 
kal es müködessel bir.»® Ezen ertelmezesek sze- 
rint, melyek a szerv fogalmäval bizonyos szöveti ösz- 
szetetelt hoznak kapesolatba, a veglenyeknek tulaj- 
donkepi szervei nem lehetnek, s Hawerkn következe- 
tesen mondhatja a veglenyek alaktani erteket körül- 
* Befruchtung 
(1878) 49. 
A Haxcker-töl megkülönböztetett hat alak-egy&n 
a következö: 1. plastidäk (eyclodäk 6s sejtek) ; 2. szervek, 
3. ellenes r&öszek (Antimeren), 4. követö röszek vagy izek (Me- 
tameren), 5. Szemölyek (Personen od. Prosopen), 6. telepek 
(Cormen, Stöcke, od. Colonien) Gen. Morph. I. B. 266. 
® Generelle Morph. I. B. 291. 
° A tudomänyos ällattan k6zikönyve. Pest. (1868) 
und Furchung des thierischen Eies. 
DD. 
1ır6 fennebb idezett szavaiban, hopy valödi szervek a 
veglenyeknel nem fordulnak elö.* De vajjon elegse- 
gesek-e a szerv ezen detinieziöi? Nem szenved semmi 
ketseget, hogy a lestöbb szervre nezve elegsegesek ; 
elegsegesek nevezetesen az u. n. összetett, azaz külön- 
nemü szövetekböl szerkesztett (heteroplastieus), s az 
egyszerü, azaz egyszövetböl allö (homoplasticus) szer- 
vekre. Minden szervre azonban, mint szämos mas, 
jobbnak hianyaban közhasznälatban levö definiezio, 
| nem elegsegesek s nem hasznalhatök; mert hiszen 
vannak az egyszövetböl allö szerveknel meg esysze- 
rüebbek, pl. az egysejtü mirigyek, alsöbb allatok egy- 
sejtü izmai, bizonyos erzeki sejtek, stb. De meg ezen 
egysejtü szervek sem a legegyszerliebbek ; a szöve- 
tekböl összetett szervezeteknel vannak meg sokkal 
egyszerüebbek is, melyek meg esak egyetlen sejt erte- 
kevel sem birnak. Ilyenek pl. a növenyek levelzöld 
testeeskei, az urbelüek csalänszervei, az izeltlabuak 
szemenek fenytörö corneaja, az izeltlabuak szörei, 
pikkelyei, a kerekallatkäk igen bonyolödott szerkezetü 
allkapesai, a fergek horgai, tüskei, sertei stb.; mind- 
ezekre szelteben alkalmazzuk, s ügy hiszem helyesen, 
a szerv kifejezöst, bar a fentebbi definieziö nem illik 
rajok. 
Vilägos ezek utän, hogy a szerveknek közhasz- 
nälatban levö definieziöjahoz ragaszkodva, meg a 
szövetekböl összetett szervezetek bizonyos szervei 
sem tarthatök ilyeneknek, miböl azonban vilägert 
sem következik az, hogy ezek nem valödı szervek, 
hanem bizonyära csakis az, hogy a szerv defini- 
eziöja ki nem elegitö. Hogy a szervnek kielegitö defi- 
nieziöjat adjuk, szükseges, felfogasom szerint, hogy 
annak eredetileg tisztan elettani fogalmabol induljunk 
ki, mely a szervet az elölenyek müszerenek, szerszämä- " 
nak vallja, sesak mäsodik sorban, a szervek osztälyo- 
zäsänäl, lehetünk es legyünk is tekintettel az alaktani 
ertekre. Ezen alapra tämaszkodva, ugy hiszem, min- 
den tekintetben kielegitö definieziöo önkenyt kinalko- 
zik s ezen szavakban foglalhatö össze: A szervek 
elkülönült testreszek, melyek az elölenyek 
* Mäs helyen azonban a Monerekkel szemben maga 
HAEcKEL is szerveket tulajdonit a többi veglönyeknek s 
a sejteknek: «Jede echte Amoebe, jede echte (d. h. kern- 
haltige) thierische und pflanzliche Zelle, jedes thierische 
Ei ist in diesem Sinne bereits ein elementarer Organismus, 
aus zwei verschiedenen Organen, dem inneren Kern, (Nuc- 
leus) und dem äusseren Zellstoff (Plasma oder Protoplasma) 
zusammengesetzt. (Studien über Moneren und andere Pro- 
tisten. 4.) 
