63 
bizonyosmunkäinak vegz6sörehivatväk,* mely 
azutän lehet vagy különbözö, vagy egynemt szöveti 
elemekböl szerkesztett, vagy egysejtü, vagy vegre a 
sejtnek resze söt megszilärdult valadeka is (pl. chitin- 
szörök, pikkelyek, allkapesok, horgok stb.). Ily mö- 
don ertelmezve a szerv fogalmat, valödi szerveket 
sem fogunk tagadni a sejttöl, aminthogy nem is taga- 
dunk mindannyiszor, valahänyszor a sejtet Brücke 
talalö kifejezesevel elemi szervezetnek, azaz szerve- 
zettnek, tehät oly 616 elemi egysegnek mondjuk, mely | 
szervekkel el van lätva; mert vegre is csak az lehet 
szervezet, a mi szervezett, azaz szervekkel ellatott. 
Ily ertelemben szölhattam mar fentebb a szöveti ele- 
mek szerveiröl, s ily ertelemben szölhatunk a veg- 
lenyekeiröl. is, mint valödi szervekröl. Mivel pedig 
a szerv elsö sorban elettani fogalom, egeszen fölösle- 
gesnek tartom HaEckEL-nek azon ajänlatät, hogy az 
azalekallatkak szaja es alfele, minthogy nem homolog 
az äallatok megfelelö szerveivel, ezentul sejtszajnak 
(eystostoma) &s sejtalfelnek (eystopyge) neveztessek : * 
hiszen ez ügy is magätöl ertetödik, s a tudomanynak 
üj mtüszökkal valö epen oly felesleges megterhelöse, 
mintha pl. az egy- €s soksejtli mirigyek, a chitin szö- | 
rök, egy- es soksejtli szörök mind külön-külön müszö- 
val jelöltetnenek. 
Vajjon a veglenyek szerveit valödı, vagy nem va- 
lödı szerveknek nevezzük-e, s az äzalekällatkak szajat 
es alfele&t mily mükifejezessel jelöljük, ennel sokkal 
fontosabb kerdes var megoldäsra: az t. 1. vajjon a veg- 
lenyek s a sejtek szervei, valamınt maguk a sejtek 
ninesenek-e ugy, mint a sejtekböl szerkesztett szervek 
s a többsejtli szervezetek önallö eletet &l6 esysegekböl 
összeteve? Brücke az elemi szervezetekröl irt s mel- 
tän hiress6 valt örtekezeseben ? ezeket mondja: «Ein 
a sejteket elemi szervezeteknek nevezem, mint mikep 
azon testeket, melyek eddigele vesytanilag nem bon- 
tattak szet, elemeknek nevezzük. A mily kevesse van 
ezeknek szetbonthatatlansäga bebizonyitva, ep oly ke- 
® Az ü. n. csökev&nyes szervek az egyen dlet&ben 
ugyan munkakört nem vegeznek, de jogosan tehetjük fel 
röluk, hogy a phylogeniai sorozatban ezek is vögeztek bizo- 
nyos munkät, söt egy röszüknel csakis tudatlansägunk pa- 
läastoläasära hasznältatik a «esökevenyes» jelzö, a mennyiben 
vannak «csökevenyes szervek», melyek esak a teljes kifej- 
lödeset elert szervezetben nem müködnek, de müködtek az 
egyeni fejlödes bizonyos szakäban. 
* Zur Morphologie der Infusorien. 547. 
®2 Die Elementarorganismen. Sitzungb. d. math. na- 
turw. Classe d. k. Akad. 44. B. 2. Abt. Wien. 1862. 
vesse tagadhatjuk annak lehetöseget, hogy talan a 
sejtek maguk is mas, meg kisebb szervezetekböl van- 
nak Összeteve, melyek hasonlö viszonyban ällanak 
hozzajok, mint a sejtek az Öszszervezethez; eddigel& 
azonban nines alapunk ezt feltenni.» 
Miöta Brückz ezen szavakat irä, az elemek össze- 
tettsege s szetbonhatösaga sokat nyert valöszinüsege- 
ben; az elemi szervezetek finomabb szerkezetönek ki- 
puhatolasara iränyıtott üjabb buyvärlatok pedig, neze- 
tem szerint, egyre közelebb vezetnek azon felfogas- 
hoz, hogy meg maguk is kisebb szervezetekböl vannak 
összeteve, melyek hasonlö viszonyban allanak hozza- 
jok, mint a sejtek az öszszervezethez. A sejteknek tes- 
tet felepitö ezen paränyi elö egysegek feltevese altal a 
veglenyeknek bizonyos magas szervezeti elkülönüle- 
sei mindenesetre sokat veszitenek fejlödesük  titok- 
szerüsegeböl. Tovabbi vizsgalatok vannak hivatva fel- 
deriteni, vajjon ezen hipotetikus egysegek tenyleg 
megvannak-e. 
‚1 veglenyek testenek alapallomanya. 
Az ujabb vizsgälatok, mikent alkalmam voltterje- 
delmesen tärsyalni, megdönthetetlenül bebizonyitot- 
täk, hogy a veglenyek alapallomanya sarcodeböl, azaz 
protoplazmaböl all, mely a lestöbb veglenynel több- 
nyire egeszen nem szemecskes, üvegszerüleg atlätszö 
keregretegre, keregplasmära (ecto- vagy exoplasma, 
ecto- vagy exosarc, Rindenparenchym) s szemecskes 
belsö ällomänyra, belplasmara (entoplasma, entosarc, 
Innenparenchym) van elkülönülve; ezek azonban 
minden eles hatär nelkül mennek ät egymasba, s az 
utobbi korän sem tölt ki, mikent CLararkpe es LacH- 
MANN fostäk fel, egy preformalt tirt. A tömöttebb 
keregreteg s folyekonyabb belsö ällomany közötti 
különbseget, 
1851-ben.! 
Azon veglenyeknel, 
testnek ketfele ällomanya jöl el van különülve, az 
tudtommal, Cosn emelte ki elöször ‘ 
melyeknel a protoplazma- 
emesztes es äthasonitäs munkajat kizarölag a bel- 
plasma vegezi, mig a keresplasma nem esupän az 
ällateleti müködesek vegzesere, hanem meg; mas fon- 
tos szervek elfogadäsära is szolgäl. A belplasma felig 
folyekony pepszerü ällomäny, mely sürten elszört, 
szerfelett aprö, halvany szemecskeken kıvül nagyobb, 
erösebb fenytöresti, majd szabalytalan alakü rögöcs- 
keket, majd tompitott szelü, többnyire kisse lapitott 
! Beiträge zur Entwieklunesgeschichte der Infusorien, 
ZWZ. III. 263. 
