64 
testeesköket tartalmaz, melyek elenken emlökeztetnek 
a petek szöktesteeskeire, s melyek Bürschur szerint, 
feherjenemü amyloid anyagböl ällanak s jod es kensav 
hozzäadasära megk6külnek.! Hogy a testeeskek nem 
kivülxöl felvett idegen zäradekok, ezt vilägosan bizo- 
nyitja az, hogy a szäjnelküli Opalina-, Acineta- es 
Gregarinafelöknel is elöfordulnak; szämos Helio- 
zoumnäl s Radilärnal a protoplazma a rögöcskeken 
kivül szines olajeseppeket, a levelzöldet tartalmazö 
Flagellätokndl amylum- es paramylum-testeeskeket 
tartalmaz. Az &pen emlitett, nyilvan tartalekanyagok 
örtökövel birö rögöeskektöl jö megkülönböztetendök 
azon egöszen mäs term6szetli, nem mindig elöfordulö, 
isen erösen fenytörö testeeskek, melyek majd ritkän, 
majd sürtien szet vannak szörva, majd bizonyos helye- 
ken felhalmozödnak. Ezen testeeskek, melyek erös 
fönytöresük miatt ätesö fenynel egy tömegben feke- 
teknek, egyenkint fekete körvonaluaknak latsznä- 
nak, majd igen aprö, lätszölag gömbölyüded szem- | 
csöket, majd kis pälezikäakat kepeznek. A Paramecium 
Aureliändl azt talälom, hogy e pälezikak gyakran 
kettesövel, härmasäval összenönek s A, K, X betük- 
hez hasonlö alakot mutatnak. Az äzalekallatkäk egybe- 
kelesevel foglalkozö több buvar tesz emlitest ezen 
sötet szemeeskekröl, s en magam is kiemeltem a sös- 
vizi Lionotus Fasciola leiräsanal® s BürscHLı azon 
felfogäsähoz, hogy az egybekeles alatt vegbemenö 
igen &lenk anyagforgalom termekei,” hozzätettem, 
hogy igen valöszintien hügyconcrementumok ertekevel 
birö bomläsi termekek, mi mellett különösen az 
szöl, hogy egeszen megegyezni lätszanak az alsöbb 
ällatoknäl annyira elterjedt hugysavas nätron rögöcs- 
kökkel. E bomläsi termökek nemely azalekällatka- 
näl a protoplazma äramläsäba jutvan, a testvegeken, 
ott, hol az äram elhajlik, lerakatnak s e helyeken 
azutän azon sötet foltokat kepezik, melyek pl. a 
Paramecium Aureliändl s szämos Oxytrichafelenel 
a mellsö &s hätsö testvegen, a Metopus sygmordesnel 
esupän a mellsöon, a Vorticellafelöknel pedig a 
koesänyvögen fordulnak elö. Nyilvan ugyanide tar- 
toznak azon sötet szemecskek is, melyek szämos tokot 
ı Notiz über das Vorkommen einer dem Amyloid ver- 
wandten Substanz in einigen niederen Thieren AAP. (1870) 
365. Tovabbä: Einiges über Infusorien. AMA. IX. B. 4 H. 
(1873) 671. 
2 A szamosfalvi söst6ö nöhäny Azalagjäröl. Term. rajzi 
füz. II. (1878) 229. 
3 Studien üb. die ersten Entwiekelungsvorgänge der 
Eizelle ect. 421. 
lakö Monothalamiumnäl, pl. az Euglyphäknäl, Tri- 
nemändl s Cyphoderiändl a mag elött gyakran övet 
köpeznek, s talän azon kristälyok is, melyek a Radio- 
lärok tokon belüli protoplazmajaban gyakran elö- 
fordulnak. Azon veglenyeknel, melyek szilärd täpla- 
lekot vesznek fel, a protoplazma rögöcskeivel kevere- 
dett idegen zäradekok gyakran igen megnehezitik 
annak eldönteset, hogy mi tartozik a protoplazmahoz 
s mi az, a mi kivülröl jutott allomanyaba. Az emesz- 
tes alatt levö elnyelt testek majd egyszerüien be van- 
nak ägyazva a protoplazmäba, majd vizudvar äl- 
tal környezettek ; ezek azon emesztöüröcskek, melyek 
EHRENBERG-et a sokgyomrü k6szülek felallıtäsara 
vezettek. Ezen emesztöüröeskeken kıvül gyakran nagy 
nedvürök fordulmak elö szamos vegleny belplasmäja- 
ban, melyek között a protoplazma, mint gyorsan 
növekedö növenysejtekben, vagy a Hydroidok ento- 
derma-sejtjeiben hälözatos gerendäzatot kepez ; igy pl. 
a Trachelius Ovumnäl, a esillöszörös äazalekallatkak 
között, sa Noctilucäknäl. Ugyanily nedvürök az Aeti- 
nospharium Eichhornii s több mas gyökerläbunak 
protoplazmäjät egeszen habossä teszik ; HrrTwıe sze- 
rint a Radiolärok tokon kivüli &s belüli protoplazma- 
jäban elöfordulö u. n. alveolusok szinten nedvüröes- 
keknek felelnek meg. 
Fock£e, mint mär fentebb emlitettem, mär 
1836-ban eszlelte a Paramecium Bursariändl a bel- 
plasmänak keringö äramläasat s nyomös argumen- 
tumul hasznälta fel ERRENBERG sokgyomrü keszuleke 
ellen. Ezen äramläst, mely elenkebb a belplasma 
külsö reszeben, mint belsejeben, sokszorosan Össze- 
hasonlitottäik a protoplazmänak azon aktiv ke- 
ringö äramläsäval, mely bizonyos növenysejtekben, 
pl. a Chara-sejtekben oly megragadö pompäs lätvänyt 
nyujt. Ezen felfogäs ellen Steın az äramläasnak ege- 
szen mäs, s mint e jelenseg okanak kipuhatoläsara 
tett szamtalan eszleleteimre tämaszkodva ällithatom, 
a valönak teljesen megfelelö magyarazatät adta.! 
A Paramecium Bursariändl az avamlö tömeg a test- 
nek baloldali, hosszabb &s hajlottabb szelen mellfele 
tart, azutän a mellsö testvegen jobbra kanyarodva, a 
jobb oldali, rövidebb 6s egyenesebb szel hosszaban 
hätrafel& iränyül, s a hätsö testvegen ismet balra &s 
mellfel& kanyarodik. Tekintetbe veve mär most azt, 
hogy a test hätsö felenek jobb oldalän fekszik a rövid 
töleserszerüi garat, melynek a belplasmähoz vezetö 
hätsö vöge balra hajlott, s hogy ezen garaton ät szünet 
57. 
ls 
