nelkül erelyes täplalekaram, a garaton vegig ha- 
ladva, bizonyos ällando iränyt nyert; alig szenved- 
het ketseget, hogy ezen äram hozza keringesbe s 
tartja kering&sben a protoplazmat.* Egeszen ily mö- 
don j6 letre egy többnyire sokkal lassüabb keringes 
mindazon csillöszörös azalekallatkaknal es Flagella- 
toknäl, melyeknek allandö szajuk s garatjuk van, mig 
a szajat s garatot nelkülözö veglenyeknel ezen szabä- 
lyos iränyü keringes nem eszlelhetö, mi a Stein adta 
masyaräzat helyessege mellett mindenesetre igen nyo- 
mös bizonyitek. 
Fgeszen mäs termeszetii azon aramlas, melyet a 
Noctilucak hälözatos gerendäzatot kepezö belplasma- 
jän Quarkeraczs mär 1850-ben 6szlelt, s uüjabb bu- 
värok is megerösitettek;! ezen äramlas a proto- 
plazmänak aktiv mozgäsi jelensegeihez tartozik s ege- 
szen megegyezik avval, mely a növenysejtekben, pl. a 
Tradescantia porodaszöreinek hiresse valt sejtjeiben, 
vagy bizonyos gyökerlabuak allabain eszlelhetö, miröl 
alabb meg sz0 leend. 
A belplasma a legtöbb vegleny felületen ellent- 
allöbb, tömöttebb összeällitäsu keregretegbe mesy ät, 
mely többnyire, de nem mindig, egeszen egynemt, 
üvegszerüleg ätlätszö. A hol a köregplasma elesen el 
van különülve, mint pl. a nagyobb Amoebäknal vagy 
szämos csillösz6rös äzalekallatkanal, tulajdonkepen 
ket egymäsba elmosödva atmenö reteg különböztet- 
hetö meg rajta: ecy folyekonyabb, mezgaoldathoz 
hasonlö belsö reteg, mely a helplasmäba folytatödik 
sa vegleny szetfolyasakor duzzado, viztiszta eseppek- 
ben ömlik ki, s egy joval tömöttebb összeallasu küls6 
reteg. Ez utobbinak tömöttsege neha merevsegig 
fokozödik, ügy, hogy a vegleny pänczelzottnak lätszik, | 
a nelkül, hogy elkülönült pänezela lenne. Szetfolyäas 
alatt ugyanis ezen merey hatärreteg is felduzzad, 
mintha esak merey allomänya megolvadna; ezt lehet 
discafeleken, vagy a Flagellätok között a Oryptomo- 
nasokon, mire mar Dusarpın is figyelmeztetett s mit 
STEIN,” valamınt CnLAParüoE &s LacHmann ® egyarant 
kiemelnek. 
* A protoplazma keringesenek ily mödon valö letre- 
jötte &s fenntartäsa igen j6l megerthetö Stein elethü raj- 
zainak megtekintes6böll, mely rajzok fel vannak veve 
Marc6 tud. ällat. közikönyv. 34. 1. 5 äbr. 
* M. ScHurtze, Die Polythalamien. 38. CIENKOWSKI: 
Ueber Noctiluca miliaris Sur. AMA. IX. (1873) 47. 
221006, 
Zmat6: 
Entz G. Veglenyek. 
65 
Cutieula, vazak, hejak. 
EHRENBERG-gel szemben, ki a veglenyekben min- 
| dig a magasabb ällatok miniature-kepeit lätta, snekik 
masgas szerkezetti izomzattal összefuggö köztakaröt is 
tulajdonitott, Dusarpın bebizonyıtotta, hogy a gyöker- 
labuak sarcodeja egeszen buroknelküli ; nemkülönben 
burok nelkülieknek allıtotta mindazon äzalekallat- 
käkat, melyeknek teste könnyen szetfoly, mig töhb 
esaläd kepviselöinek (Leucophryens, Parameciens, 
Vorticelliens, Urceolariens) hälözatos burkot tulaj- 
donitott. — CoHn volt az elsö, ki ez iränyü pon- 
tos vizsgälatokkal kimutatta, hogy az azalekällatkak- 
nak cesakugyan van alkalmas kemlelö szerekkel tel- 
jesen leemelhetö finom burokjuk, melyet cuticulanak 
nevezett.! Tovabbi vizsgalatok CoHn eszleleteinek 
helyesseget megerösitettek, de azt is bebizonyıtottäk, 
hogy a cesillöszörös äzalekallatkak nem mindegyiket 
boritja a cutieula, s epen az u. n. pänczelosak azok, 
, melyeknel, mint epen emlitem, a hatärreteg nines 
külön eutieuläva tömörülve. Ällandöan cuticuläval 
vannak tovabba boritva a Gregarinak es Noctilucak, 
valamıint szämos Flagellatok is. Valödi euticuläröl 
termeszetesen esak azon esetben lehet szö, ha közvetet- 
lenül, vagy k&mlelö szerekkel valö kezeles utän kettös 
körvonalü hartyat különböztethetünk meg, mint pl. a 
Gregarinäknal, mely ha vastagabb s szilärdabb, valö- 
sägos panezelt kepezhet. Minthogsy azonban a cuticula 
vastagsaga aranylag tag korlatok között valtozik, 
egyes adott esetekben vita tärgyat kepezheti, vajjon 
van, vagy nincs-e cutieula. Ez äll pl. az Amoebak- 
röl, melyeket, mint a többi gyökerläbuakat ältaläban, 
eulticula nelkülieknek tartanak, mıg AusrsacH az 
Amoebäk egysejtüseget kimutato ertekezeseben kifej- 
tett azon nezetet, hogy van cutieulajok, bizonyos 
, Amoebäkra üjabb vizsgälatai utan is fenntartja.? 
peldäul öszlelni a Stylonichräkon, Kuplotes 63 Aspi- | 
A eutieula minden esetre vegtelen finom, tömöttebb 
összeälläasu hatärreteggel veszi kezdetet; egeszen az 
egyeni felfogästöl függ mar ezen hatärreteget is cuti- 
culänak tartani, vagy nem tartani; minden e felett 
folytatott vita meddö hajszalhasogatäs, mert mint 
Ferry a sejthärtyaröl igen talälöan megjesyzi: «Nines 
az az ember, a ki mestudna mondani, hogy az ily 
härtyäcska voltakepen hol kezdödik».” A veglenyek 
\ euticuläja nem mindig szerkezet nelküli, neha, mintha 
! Ueber die Cutieula der Infusorien. ZWZ. V. (1854). 
* Organologische Studien. II. (1874) 235. 
® Grundzüge der Histologie. (1875) 8. 
