67 
A keregplasma ellkülönülesei. — Palezikaalakı 
testeeskek. 
A keregplasma, mint mär emlitem, többnyire, de 
nem mindig üvegszerli, szemeceske nelküli. Gyakran 
amyloid-testeeskeket, a Flagellätokndl, s mint Aurr- 
BacH kimutatta, nemely Amoebändl is kemenyitö- 8 
paramylon-testeeskeket, yagy ismeretlen termeszetti | 
aproö erösen fenylö gömböcskeket tartalmaz, küulönösen 
melyebb rötegeben; ugyanitt foglalnak helyet a nem 
sitkän elöfordulö levelzöld-sömböcskek, melyekre 
aläbb meg visszaterek. A netalän elöfordulö kü- 
lönbözö szint festöanyagok szinten a keresplasmät 
szinezik. 
Nemely csillöszörös azalekallatkanal a kereg- 
plasma felületes retege tömötten egymaäs mellett allö 
s aprö hengeres hämsejtekre emlekeztetö hasabkak- 
böl van összeteve, melyek olyanfele szerkezetet adnak 
neki, mind a-m6hek lepe. Ezen sajätsagos szerkeze- 
tet talälta Bürscruı a bDursaria truncatellandl ; en | 
usyanezen szerkezetet ismerem egy Kolozsvar körül 
igen gyakran elöfordulö Prorodonndl, mely legköze- 
lebb äll Enrengere P. niveusahoz. Hogy ezen hasab- | 
käk nem hämsejtek, ezt elögg6 bizonyitja az, hogy | 
hasonlö elkülönesek nemely sejtek keregretegeben is 
elöfordulnak: iey BürschLı kiemeli, hosy egeszen 
ilyen hasabkak vannak a Pilidium epidermissejtjei- 
nek keregretegeben.! 
Szamos äzalekällatka keresplasmajänak igen fel- 
tünd elkülönüleseit kepezik az ü.n. pälezikaalakü 
testek, vagy trichocystek, Strin tapinto testeeskei, me- 
lyek az azalekällatkäk esysejtüsege ellen oly gyakran 
ervül hozattak fel. EuRENBERG mär 1832-ben ismer- 
tette, hogy a Bursaria vernalisnal (= Oyrtostomum 
leucas St. levelzöld testeeskeket tartalmaz6 vältozata) 
a csillöszörök között kis prizmaszerli pälezikäk van- 
nak mintesy beszurkälva a test keregällomänyaba. 
Ugyanily pälezikäkat fedezett fel Scrnmimr Oszpär | 
1849-ben a Paramecium Aurelianal es P. caudatum- 
nal.” Mainap tudjuk, hogy ezen pälezikäk igen sok 
esillöszörös, kulönösen holotrich äzalekällatkänal elö- 
fordulnak, meg pedis majd egyenletesen az egesz 
ektoplasmäban, majd annak csak bizonyos täjain. 
Arnımann 1855-ben felfedezte, hosy ezen pälezikäk 
eezetsavval valö kezelesre, finom merey fonalat lövel- 
nek ki,s az ürbelliek esalänszerveivel megegyezö 
! Studien üb. die ersten Entwiekelungsvorgänge etc. 
A IX. täbla magyaräz6 szövegeben. 
® V. ö. STEIN I. 61. 
szerveknek, trichocysteknek tartotta,! mely felfo- 
gashoz a legstöbb kesöbbi buvar esatlakozott. STEIN 
ellenben a kilövelt fonalakat a kemlelö szer hozzäadä- 
sara meenyult s megmerevedett csillöszöröknek, a 
szoban forgö pälezikakat, mint SchuLtze M. a Tur- 
bellafelek eg&szen hasonlö pälezikaäit, tapintö tes- 
teeskeknek tekinti, bir nem tagadja azt, hocy bi- 
zonyos äzalekällatkaknal a tapintötestecskekhez ege- 
szen hasonlö pälezikak csakugyan fonalat lövelnek ki,s 
hosy valödi esalänszervek. Mi sem könnyebb, mint 
különösen a KöLLiker ajänlotta chromsavoldat? alkal- 
mazasaval messyözödni arröl, hogy a pälezikäk 
esakugyan fonalakat lövelnek ki, söt az äzalekällat- 
käak, midön a viz elparolgasa következteben a sök 
tömörtilnek, a fedölemez pedig rajok nehezedik, min- 
den k&mszer nelkül is kilövelik fonalaikat, vagy he- 
lyesebben finom merey tüiket. CLAParkpe 6s LacH- 
MANN emlıtest tesz arıöl, hogy egy meg le nem 
irt Kuglena fajban is talältak a esillöszörös azalek- 
ällatkak trichoeystjeivel egeszen megesyezö pälezik&- 
kat;® nyilyan ennek felel meg azon zöld Flagellät, 
melyet Sreın lesujabb munkäjäba Ahaphidomonas 
Semen nev alatt vett fel* s melynek «keregretegebe 
nagy mennyisegü pälezikaalakü testeeske, vagy csa- 
läntok van beägyazya, melyeknek szäma s esoporto- 
suläasa egyenenkent rendkivül vältozik.» Megemlitem 
itt, hogy en igen finom pälezikäkat a zöld Flagella- 
tok között meg a Phacus longicaudaban is eszleltem ; 
 Bürscutı pedig felemliti, hogy moha-öntelekben ne- 
velt szintelen Ohilomonas Parameciumokböl eezet- 
savval valö kezelesre &pen olyan tüket lätott kilöve- 
lödni, mint a Parameciumokböl, bax az &16 Flagellä- 
tokban pälezikäkat nem különböztethetett meg.’ 
Ezen meg mindig ketes termeszetü szerveken 
kivul azonban nemely äzalekällatkänäl az ürbelüeke- , 
vel mindenben megegyezö szerkezetü, valödi esalän- 
tokokat is öszleltek. CLaParkoE &s LACHMANN a nor- 
vegiai partok Campanuläriäin &lödö Ophryodendron 
‚ abietinum nevvel jelelt, bizarr Acinetafeleket több- 
nyire tömye talaltak a Campanulariakeval egeszen 
megesyezö csaläntokokkal;° GRERFF RicHuarn az 
Epistylis flavicans egyes egyeneinek keregplasmäjä- 
ı V. ö. STEIN. u. 0. 
2 Teones histiologiee. 11. 
OR 
° III. Taf. XIII. fig. 6—12. 
5 Beitr. zur Kenntniss der Flagellaten. ZWZ. XXX. 
| (1878) 945. 
® III. 144. 
