68 
ban gyakran nagy mennyisegben talält a Hydräk 
kisebb csaläntokjaival egeszen megegyezö tokokat, 
melyek erintesre kiszökelö, pörgen esavart fonalat 
rejtettek ; 1 Bürschur vegre egy tengeri azalekällatkä- 
ban, melyet Polykrikos Schwartziüi nevvel jelölt, szin- 
ten talalt valödi esaläntokokat, melyek bonyolödott 
szerkezetüket tekintve, semmiben sem ternek el az | 
ürbeltiek esaläntokjaitöl.? Vajjon ezen valödi esalan- 
tokok az azalekallatkaknak sajät szervei-e, vagy csu- 
pän kıivülröl vetettek-e fel, mint mikent igen syakran 
elnyeli a polyptetü ( Kerona Polyporum) az edesvizi 
Hydräk csaläntokjait? Oly jogosult kerdes, mely 
tovabbi pontos vizsgälatoktöl varja eldönteset. 
A veglenyek testenek összehtzodo kepessege, vagy 
ennek hianya. Myophanrostok. 
A veglenyek testük alakjat majd ällandöan meg- 
tartjak, majd ismet kepesek azt a protoplazmäanak 
összehuzödasa &s duzzadasa altal többe-kevesbbe väl- 
toztatni. Az alakjukat nem vältoztatö veglenyek vagy 
egeszen merevek, mint pl. a Flagellätok között a 
Peridinium- &s Oryptomonasfelek, vagy a esillöszörö- 
sek közt a Stylonychiäk, Kuplotes- 63 Aspidiscafelek, 
vagy, ha hajlekony euticulaval boritottak, csak pasz- 
szive kepesek alakjukat, valamely külsö nyomäs hatäsa 
alatt, vältoztatni. Ezektöl azutän az alakvältoztatök- 
hoz valö ätmenetet kepezik azon veglönyek, melyek 
csupan lomhän kepesek, fergek mödjara, meenyulni 
6s megrövidülni, mint a Gregarindak legnagyobb r&sze 
s nemely csillöszörös azalekallatka. A tulajdonkepi 
alakvältoztatök alakjukat vagy minden iranyban väl- 
toztathatjak, mint a csupasz gyökerlabuak, neveze- 
tesen az Amoebäk, toväbbä nemely Euglenäk es 
Astasiäk a Flagellätok között; vagy pedig abban all 
az alakvaltoztatäs, hogy a vegleny megnyült testet 
hirtelen, mintegy görcsösen Összepattanva, kepes 
összehüzni, mint pl. a Stentor- es Vorticellafelek. 
Prrry, mint fenn közölt osztälyozäsaböl läthatö, a 
test alakvaltoztatö kepessegenek fokozatait, illetö- 
leg hiänyät hasznälta fel a csillöszörös äzalekällatkäk 
esoportositäsänal, s megkülönböztetett összepattano 
(Spastica ), alakvältoztatö ( Metabolica) es allando- 
alakü ( Monima ) esillöszörösöket. Ezen esoportositäs 
tarthatlansägänak kimutatäsära legyen eleg az Oxy- 
trichafeleknek bizonyära igen term6szetes esoportjära 
" Untersuch. üb. den Bau und Naturg. der Vorticellen, 
AN. 36. Jahrg. I. (1870) 383. 
? Einiges über Infusorien. AMA. (1873) 674. 
emlekeztetnem, melyek között vannak összepattanök 
(pl. Uroleptus,, Stichotricha) , alakvältoztatök (pl. 
Oxytricha) 6 ällandö alakuak (pl. Stylonychia). 
Az összehüzödäs szekhelyenek kipuhatolasära ira- 
nyitott vizsgälatok azon eredmenyre vezettek, hogy 
mindazon veglenyeknel, melyek elkülönült kereg- 
plasmäval birnak, csupän ez utöbbi, mes pedig 
ennek legfelületesebb resze az, mely az összehüuzöda- 
sukat vegezi. Legegyszerübb esetben ezen Öösszehüu- 
z0dö reteg egeszen szerkezet nelküli üvegszerli, ät- 
latszö, mint pl. az Amoebaknal, szamos Gregarinandl, 
ostoros €es esillöszörös Azalekällatkänäl, — ez az a 
viztiszta sarcode, melyet Ecker «formalatlan össze- 
hüzodo dllomäny»-nak nevez; mäskor ellenben 
bizonyos iränyban lefutö szalagok vannak benne el- 
különülve, melyek elettani tekintetben megegyezni 
läatszanak az izomrostokkal, s melyeket HanckeL 
myophanrostoknak (Scheinmuskeln, _Myophane) 
nevez. ° 
Legregebben ismeretesek ezen összehuzödö szala- 
gok bizonyos csillöszörös azalekällatkanal, melyeknel 
többnyire pörgen esavarodö halvanyabb, apröszemecs- 
kejü, szelesebb sävok erösebben fenytörö, szemeeske- 
nelküli, keskenyebb savokkal valtakozva, futnak vegig 
a keregplasmäban ; az elöbbiek kisse kidomborodnak, 
mig az utöbbiak barazdakba melyednek. Nem külön- 
ben r6göta ismeretes az összehuzödö kocsänyü Vor- 
ticellafelek csöves kocsänyänak tengelyeben vegig 
futö ü. n. kocsänyızom, mely a kocsäanynak legerösebb 
megnyulasa alatt is hossztengelye körtil gyengen, 
hullämzatos lefutäsban esavarodott. Ezen kocsany- 
izom halväny, szemecskes keregretegtöl bevont sza- 
lag, mely, mint EnGELMAnN® es WRZESNIOWSKI 
kimutatta, a fenyt a hüselemek (sarcous elements) 
mödjära kettösen töri s majd egeszen egsynemt, majd 
finom fibrilläkböl van összeteve, melyek a Vorticelläk 
testenek küpos kocsanyvegen, a test belsejebe, töl- 
eserszerüleg szetbomolva hatolnak be, s Everrs? &s 
ENGELMAnN ® szerint nemely Vorticellafelenel egesz 
a harang peremeig folytatödnak. Ugyancsak kettös 
! Zur Lehre vom Bau der eontractilen Substanz der nie- 
deren Thiere. ZWZ. 236. 
® Zur Morphologie der Infusorien. 537. 
” Contraetilität und Doppelbrechung. AAP. IX. 444. 
* Beiträge zur Naturgeschichte der Infusorien. ZWZ. 
(1874) XXIX. 293. 
° Untersuch. über Vorticella nebulifera. ZWZ. (1573) 
XXIII. , 
® Id. mü. 
