69 
törestieknek talälta EngEeLmann a Stentorok keskeny 
sävjait is. 
EHRENBERG mär 1831-ben izmoknak tartotta a 
Stentorok keregretegenek szelesebb, szemecskes säv- 
jait, melyek szerinte a esillöszörök mozgatäsara va- 
lök, mig a Vorticellafelek «harant esikolt» kocsany- 
izma a kocsäny összehuzödäsait vegezi. SCHMIDT 
OszkAr volt az elsö, a kı összehasonlitö boneztani 
kezikönyveben ! arra utalt, hogy az azalekallatkäk 
összehuzödäsa mindig a sävok iranyaban törtenik, 
melyek e szerint izmoknak felelnek meg; kesöbb 
pedig tüzetesebben kifejtette, hosy a szelesebb sze- 
mecskes savok azok, melyek az összehuzödäsnal mti- 
ködnek.? Utäna Liegerkünn foglalkozott a Stentorok 
összehuzödo szalagaival s azon ScHmipr-evel ellen- 
kezö eredmenyre jutott, hogy izomrostoknak a sze- 
mecsk6s szalagok közötti keskeny, fenyes sävok felel- 
nek meg.® 
A veglenyek összehuzödo elemeinek az izomros- 
tokkal valö azonositäsära nagy befolyässal voltak Kür- 
n&-nek vizsgälatai,* melyekben kimutatta, hogy az 
izomrostoknak önallö irritabilitäsuk ıs van, minel- 
fogya idegek közvetitese nelkül is összehuzödök, s hogsy 
a Vörticelläk kocsänyizma villamos, hömerseki s vegyi 
ingerek iränt j6 reszt ugy viseli magät, mint az izom- 
rostok. Jö reszt, de meg sem egeszen, mert pl. a V’or- 
ticelläk kocsanyizma a leghathatösabb izom-mereg, 
anyılmereg (Curara) iräntteljesen erzeketlen. Künns- 
vel egeszen ellenkezö eredmenyre jutott Mecsnıkov, 
arra t. i., hogy a Vorticelläk kocsänyizma mind a 
villamossäg, mind pedig vegyi ingerek s izommergek 
irant egeszen mäskep viseli magät, mint az izomros- 
tok,seszerint öa veglenyek összehuzödö rost- 
jaitnem is tekintiizmoknak, hanem egysze- 
rtiien rugös rostoknak.’ 
Mecsnıkov felfogasayal egeszen megegyezö ered- 
ı Vergleichende Anat. II. Aufl, 1852. 
® Spongien des Adriatischen Meeres. I. Suppl. 1864. 
V.ö. Eine Reelamation, die «geformten Sarcode» der Infu- 
sorien betreffend. AMA. III. (1867) 393. 
® Beitr. zur Anat. der Spongien. AAP. (1857) 403. 
Jegyz. a. 
* Ueber direete und indireete Muskelzuekung mittelst 
chemischer Agentien. Ueber die Muskelzuckungen ohne 
Betheiligung von Nerven. Untersuchungen über Bewegun- 
gen und Veränderungen der contractilen Substanz. Mind- 
häromert v. ö. AAP. 1859. 
° Untersuchungen über den Stiel der Vorticellen. AAP. 
1863. Tovabba: Nachträgliche Bemerkungen über den Stiel 
der Vorticellen. U. o. 1864. 
menyre jutott Conn. Szerinte a vöglönyek összehü- 
zödö elemei nem azonosak a magasabb ällatok 
izomrostjaival, melyek nyugalmi ällapotban megnyül- 
nak, müködes alatt pedig megrövidülnek, hanem 
ellenkezöleg, nyugalmi allapotban vannak megrövi- 
dülve, mit igen meggyözöleg bizonyit azon Conn-töl 
felhozott s minden veglenybüvär elött ismeretes 
körülmeny, hogsy az äzalekällatkäk lestökeletesebb- 
nek lätszö izma, a Vorticellafelek kocsänyizma, az 
äzalekallatka elhaltaval vagy kocsanyäröl valö le- 
valasa utän, Összepattanva marad. Bizonyos össze- 
hüzödö növenysejtek, nevezetesen a Cynareäk po- 
rodaszälainak sejtjei, egeszen ily viszonyt mutatnak ; 
ingerekre rugekony cutieulajok összehuzödik, s ezen 
összehüzödas a sejt elhaltäval is megmarad, mig nyu- 
galomban a sejtek megnyulnak. E szerint tehät a 
veglönyek összehüzödäsi jelensegei a rugalmassägban 
talaljak magyaräzatukat s ugyanoly törvenyek szerint 
mennek veghez, mint bizonyos növenysejtek össze- 
hüzödasai.! Ugyancsak rugalmassägra vezette vissza 
üjabb idöben Rouerr? 68 SCHAAFFHAUSEN? a Vorti- 
cellafelek kocsänyizmänak összehüzödäsät. 
Az epen elöadott felfogäs, melyet sajät vizsgäla- 
taimra tämaszkodva, egeszen helyesnek tartok, nem 
igen talält követökre, s a buvärok legnagyobb rösze 
az äzalekallatkak keregplasmajanak szalagszerü el- 
különüleseit, s a Vorticellafelek koesänyszalagät inge- 
rekre aktivan összehuzöd6 izomtermeszetü rostoknak 
tekinti. 
Azon fontos pontra nezve azonban, vajjon a sz&- 
lesebb, szemeeskes szalagok, vagy pedig az ezek kö- 
zötti szemecsketlen fenyes savok tenyezöi-e az Össze- 
huzödäsnak, egeszen elterök a velemenyek. Könuıker,? 
Sram,’ Harcreu ® Schmior OszkAr-ral a szeles sze- 
mecskes szalagokat tekintik összehüzödöknak ; Köuur- 
KER ezeket az elemi izomrostok fibrilläival hasonlitja 
össze s a Stentoroknal haräntesikoltaknak irja le. 
E haräntesikolatok tenyleg igen j6l kivehetök, de bizo- 
nyara nem egyebek egyszerü redöknel, s ep oly kevesse 
felelnek meg az elemi izomrostok haräntesikolatai- 
nak, mint azon zegzugos rajz, melyet Leypıe a Vor- 
! Ueber die contraetilen Staubfäden der Disteln. ZWZ. 
XII. (1862) 
2 CR. (1867) 1204. LeuckAarr Ber. AN. 34. II. 315. 
® Sitzungsb. der niederrhein. Gesellsch. zu Bonn (1869) 
53—54. Leuck. Ber. AN. 36. II. 365. 
* Tcones histiologiex. 14. 
> 
° Zur Morphologie der Infusorien. 535, 
