70 
tieellafelek koesänyizmäröl adott,! s mely Wrzes- 
NIOWSKI szerint, nem lehet egyeb, mint azon finom 
fibrillak kigy6zö lefutasanak kinyomata, melyekböl a 
kocsäny összehüzödö fonala össze van teve.” Azon erö- 
sen fenytörö szemecskck, melyek ezen allıtölag össze- 
huzödö szalagokban egeszen szabälytalanul vannak 
szetszörva, bizonyara szinten nem felelnek meg a 
haräntesikolt izomrostok Bowman-fele elemeinek, 
minöknek Srrıy veli. A buvarok mäsik resze ellen- 
ben LiEBERKÜHN-hez esatlakozva, a szeles szemecskes, 
halvany szalagokkal väaltakozö keskeny, nem szemecs- 
kes, kettös töresüi sävokat tartja összehuzödöknak, igy 
GREEFF,? Everts,* EnGELMAnNN,? SımrorH,® WRZE- 
SNIowsKt,? Oraus.® En magam szinten ezen felfogäs 
mellett nyilatkoztam,” s az ellen, hogy a protoplaz- 
mänak szemeeskes resze összehuzödö, ervul emlitet- 
tem fel, hogy az äazalekallatkaknak nemely igen ere- 
lyesen összehuzödö teströsze, nevezetesen az orrmany, 
egeszen 'szemecsketelen üvegszerü allomanyu, s esak 
annyiban terek el az utöbb emlitett büvaroktöl, hogy 
Meosnıkov, CoHN, RoUGET, SCHAAFFHAUSEN-nEl az 
összehuzödas kepessäget rugalmassagra velem vissza- 
vezetendönek. 
Valamennyi buvärtöl egeszen elteröleg fogja fel 
FROMENTEL az äzalekällatkak Összehuzödö elemeit.!® 
Szerinte a Stentorok-näl a szeles szemecsk6s szalagok | 
rejtik magokban az izomelemeket, meg pedigazon kis 
szemölesszerü kidomborodäsok, melyek ezen szalagok- 
nak fennebb emlitett haränt befüzödesei között van- 
nak, a befüzödeseknek megfelelöleg egy-egy paränyi 
izommal ällanaänak összefüggesben, melyeket persze 
FRoMENTEL maga sem lätott, s melyek ketsegkıvül 
nem egyebek, mint ezen elenk kepzelötehetsegü szer- 
zönek kepzeleti szülemenyei. 
A keregplasmänak összehuzödö elemei nem esu- 
pän a csillöszörös azalekallatkäkat jellemzik ; elö- 
" Lehrb. der Histologie. Leipzig. 1857. p. 133. 
® Beitr. zur Naturg. der Infusorien. Z. f. w. Z. XXIX. 
(1877.) 292. 
° Untersuchungen über den Bau und die Naturg. der 
Vorticellen. AN. 36. Jahrg. 1870. 
* Everts. id. m. 
AuTdeerm: 
° Zur Kenntniss des Bewegungsapparates der Infu- 
sionsthiere. AMA. XII. 1876. 
251d.m. 
® Grundzüge der Zoologie. III. Aufl. Marburg, Leip- 
zig. 1574. p. 165. 
° Term. raj. füz. II. k. 4. F. 1878. p. 223. 
\© Etudes sur les Mierozvaires. Paris. 1874. p. 8. 
fordulnak ezek, mint Sreıw kiemeli,! n&mely zöld 
Flagellät-näl is, nevezetesen az Kuglena viridis-nel 
es Amblyophis-nel, melyekhez nemely Astasiäk 
( Peranema.) esatlakoznak. Leipy toväbbä mär 1852- 
ben emlitest tett arröl, hogy nemely Gregarina ke- 
regretegeben hossziränyu izomrostok vannak elkülö- 
nülve,” kesöbb LruckArt, Rey LAäncASTER &s VAN 
Benxeven E. irta le a Gregarinak-nal összehuzödö 
sävokat.” Az utöbb emlitett büuvär szerint, a Hom- 
marusban elödö Gregarina giganted-näl ketfele sävo- 
kat lehet megkülönböztetni: hossziränyuakat, melyek 
tulajdonkepen a cuticula redöi, s gyürliseket; ez 
utöbbiak a tulajdonkepi összehuzödö elemek, me- 
lyek paränyi, erösen fenytörö ovälis testeeskekböl 
vannak olvasöszerüleg összeteve. Ein a Periplaneta 
orientalisban elödö Gregarina Blattarum keregplas- 
maäjaban hossziranyu savokat küulönböztethettem meg, 
melyek egeszen megesyezni latszanak a esillöszörös 
azalekällatkak erösen fenytörö, összehuzödo savjai- 
val; dr. Dapaı Jenö legnagyobb hazai Myriopodunk- 
böl, a Lysiopetalum foetidissimumböl mutatott ne- 
kem Gregarindkat, melyeknel a csillöszörös äzalek- 
allatkakeval megegyezö hossziranyu myophan-rostok 
szinten igen jöl vannak kifejlödve. 
Helyvaltoztatasra valo elkülönülesek. 
A Gregarinak helyvaltoztatäsa. 
A keregplasma leven az összehüzödäs szekhelye, 
a helyvältoztatäst is ez, vagy ideiglenes, vagy ällando 
nyulvanyai es függelekei vegezik. 
Nemely veglenynel,nevezetesen a Gregarindk-näl, a 
keregplasma egeszen a fergek börizomtömlöje mödjara 
müködik, s majd szerfelett lomha, majd amoebaszert, 
elenk alakvältozasokkal jarö fürge helyvaltoztatasra 
vezet; ez utöbbi all a Srein-töl a Monocystis nembe 
foglalt Gregarindk-röl. Söt a Monoeystis tenax (=Pro- 
teustenax Müll., Distigma tenax Ehrb.), alakvältoz- 
tatasai miatt Stein szerint,* annyira megegyezik az 
Amoebäk-kal, hogy Müuter O. Fr. meltän foglalhat& 
az elötte egyedül ismert Amoeba diffluens-szel (Pro- 
teus diffluens Müll.) ugyanazon nembe. E mellett 
TER 
® Transet. amer. Phil. soe. at Philadelphia. vol. X. 1852. 
V. ö. E. van BEenepen: Recherches sur l’&volut. des Gre- 
gar. Bull. de l’Acad. roy des seiene. 39. annede. 2 ser. Tom. 
XXI. Bruxelles. 1871. p. 356. 
* Van BENEDEN. id. m. 
2ITES: 
