7 
azonban a Gregarinak helyvaltoztatäsanak mecha- 
nizmusa, mint Frey meltän kiemeli, megis csak 
reszben ismeretes;! van ugyanis az elöadottan kıvül 
meg egy egeszen rejtelyes helyvaltoztato mödjuk, 
mikor megnyult, merev testtel oly mödon sikamla- 
nak meglehetös syorsasaggal, mint a Diatomeak. Az 
ily mödon haladö Gregarindk körületeben vilägos, 
szintelen szegelyt lehet megkülönböztetni, mely kü- 
lönösen feltünöen kivehetö a Müller-fele sarga folya- 
dekba tett Gregarinak körül, melyek ezen kitünö 
indifferens folyadekban több öran, nemelyek egesz 
napon ät eletben maradnak s vigan mozognak. Ha 
mär most a folyadekba festekszemecskeket kevernek, 
ezek a sikamlö Gregarina vilägos szegelyenek men- 
teben, a haladas iränyaval ellenkezö, sikamlö moz- 
gäsba hozatnak, ügy hogy alig lehet azon gondolatot 
visszautasitani, hogy a Gregarinak, mint a Dia- 
tomiäk, a legerösebb nagyıtäsnal is egynemünek laät- 
szö, protoplazmatalp segelyevel vegzik sikamlö hely- 
valtoztatasukat. 
Meg akarom itt jegyezni, hogy ugyanily egeszen 
rejtelyes, m&g pedig isen gyors sikamlö mozgäsban 
lathatok, gyakran az ostorokat visszavont, vagy elve- 
tett Kuglenak is; nevezetesen a pompäs, nagy Ku- 
glena sanguinea, melynel hiäba igyekeztem erös len- 
esekkel s különböz6 wanyu es foku vilägıtäsnal a 
keskeny, vilägos szegelynek, szerkezetet kifürkeszni, 
mely a helyvältoztatas ezen mödjanal szerepelni 
latszik. Hogy pedig ezen keskeny, vilägos szegely 
az Euglenäk testet esakugyan kepes mozgäsba hozni, 
ezt a betokozott, gömbölyü HEuglenak bizonyitjäk, 
melyek kirajzasukat megelözöleg, tokjuk belsejeben 
egeszen ügy, mint bizonyos esillöszörös embriök, a 
peteburkon belül elenken keringenek. 
Allabak. 
Ugyancesak a keresplasma összehuzodo kepesse- 
gere vezethetök vissza az Amoebak s szämos mäs 
elkülönült keresplasmaval biro syökerläbuak alak- 
vältoztatäsai; ezeknel &pen ügy, mikent a szinte- 
len versejtek amoebaszeri mozgäsaimäl, a mozgäs 
szekhelyet Schurtze M. szerint, a köregplasma kep- 
viseli.” A keregplasma nyomja ki a karely- vagy hul- 
lamszerü emelkedeseket, a szeles alapu, hegyes nyul- 
vanyokat, a hengeres, ujjalaku sfonalas, elägaz6 vagy 
! Das einfachste thierische Leben. Eine Skizze. Zürich. 
(1858.) 11. 
* Das Protoplasma der Rhizopoden und der Pflanzen- 
zellen. (1863) $, 
el nem agazö allabakat. Szamos gyökerlabuaknäl el- 
lenben, kivaloan pedig azoknäl, melyeknel a kereg- 
plasma a belplasmatöl elkülönülve nincsen, az egesz 
protoplazma-test összehuzödö, s ezeknel az älläbak 
gyakran a protoplazma belsejebe melyen követhetök, 
mint ezt a Radiolarok-näl, nevezetesen az Acantho- 
metrak-nal mar ÖLarArknE ismerte.! De ugyanez äll 
GREEFF, HerrwiıG es Lesser, valamınt mäs büvärok 
vizsgälatai szerint, a Heliozoumok-röl is, melyeknek 
allabai, nevezetesen ezeknek oyakran elkülönült, me- 
rev tengelye, melyet az Actinosphaerium Eichhornü- 
ne] ScHuLrze M. ismert fel elöször,” a protoplazma 
belsejebe követhetök, s az allabak innet lätszanak ki- 
sugärozni. Ezen allabak azok, melyeken mär Dusarpın 
is ismerte a szemecskeäramläst, ama meglepö moz- 
gäsı tünemenyt, mely elragadö pompäjaban különösen 
a tengeri (romidkon es Polythalamiumokon eszlel- 
hetö, s melynek Scauutze M. ep oly eleven, mint hü 
kepet adja a következö szavakban: «A szemecske- 
mozgäst a fonäl-ällomänyba beagyazott szemecskek 
sikamlasa, folyasa vegezi. Nagyobb vagy kisebb gyor- 
sasaggal huzödnak ezek a fonälban, majd ennek 
szabad vege fele, majd ellenkezö iwränyban, gyakran 
meg a legvekonyabb fonalakon is mindket iranyban 
egyszerre. A talalkozö szemeeskek vagy egyszerüen el- 
vonulnak esymäs mellett, vagy pedig egymäs körül 
mozognak, mig egy kis szünet utän mindkettö eredeti 
iranyat folytatja, vagy egyik a mäsikat magäval vi- 
szi. Mint a szeles üton a setälök, ugy hemzsegnek 
a szemecskek Öössze-vissza a szelesebb fonälon, habär 
neha meg is akadva &es rekedve, de mesis mindig a 
fonal hosszanak megfelelö iränyt követve. Gyakran 
folyasuk közben megällapodnak s azutan visszafor- 
dulnak, a legstöbb azonban a fonalak legvegsö esu- 
esäig jut, s csak itt valtoztatja meg iranyat. Egy fo- 
nalnak nem minden szemeeskeje mozog egyenlö gyor- 
sasaggal, ugy hogy gyakran egyik a mäsikat megelözi, 
egy gyorsabb a lassabbat nagyobb sietesre hajtja vagy 
mozgäsaban a lassubbtöl megakasztatik. Ahol több 
fonal esyesül, läatni lehet, hogy a szemecskek az egyik- 
röl a masikra mint mennek ät. Ily helyeken syakran 
szelesebb lapok vannak, melyek a fonälallomany erö- 
sebb felhalmozödasaböol jöttek letre, s melyekböl az- 
utan mint önallö nyulvanyok, tovabbi fonalak fejlöd- 
nek, vagy melyekbe mäs, mar meglevök, mintesy 
* Berichte d. Berliner Akad. (1855) 674. v, ö. SCHULTZE; 
Das Protoplasma ete. 30. 
® Das Protoplasma ete, 30, 
