74 
megrazködasukkal a kitätott szajba tereljek, s to- 
vabba, hogy az örvenybe jutott, de elnyelesre nem 
alkalmas testeket a szajhoz vezetö örvenyböl kihajıt- 
säk. Azon hullamzö härtyak, melyek, mint pl. az 
Oxylrichafelekei, keskeny szalagokat k6peznek, ege- 
szen azon hullämzö tarajra emlekeztetnek, mely a 
Tritonok s a Bombinator ondötesteeskeinek farkan 
huzödik vegig, mig mäsok teljesen kitärva, szeles vi- 
torlaszerli härtyäknak lätszanak ; igy pl. a Pleuro- 
nema-nemnel, vagy a Oyclidium Glaucomd-näl. Mi- 
vel ezen härtyäk rendkivül fnomak, s fenytöresük 
a vizetöl alig különbözik, egesz terjedelmökben igen 
nehezen vehetök ki, s felületes vizsgäläsnal esupan 
szegelyük atmetszete s egyes redöik vonjak magukra 
a fisyelmet, minek következteben könnyen serteknek 
tarthatök, s szamos büväar azoknak is tartotta. Igy 
pl. a Pleuronema Chrysalis-nak rendesen haränt- 
iranyu redökbe szedett, szeles, vitorlaszerü hullamzö 
hartyajat regibb buväarok ältalaban sertepamatnak 
tartottäk, s esakalegujabb idöben mutatta ki Bürschur, 
hogy a Vorticellafelek kitätott szäjaböl (vestibulumä- 
böl) kiallö sertenek lätsz6 keplet, az ü. n. peczkelö 
serte (Schleuderborste, grosse Borste, Geissel) voltak6- 
pen egy finoman, haräntiränyban savolyozott härtya- 
nak a szegelye.! — E felfogäs helyessegeröl magam 
is meggyözödtem, s ugyanazt ujabban GRUBER is 
megerösitette, bar, ügy lätszik, Bürscaur-nek e tärgyra 
vonatkozö megjegyzeset nem ismerven, maganak tu- 
lajdonitja a Vorticella- es Ophrydium-felek hullämzö 
hartyajanak felfedezeset.® 
STEIN a szöban forgö hullamzö härtyakat a esillö- 
szörök mellett emliti fel,” a nelkül, hogy a latszölag 
annyira különböz6 kepletek egymäs mell& sorolasät 
mesokolna. Vizsgälataim szerint ezen összetartozäs 
teljesen megokolt, mert a hullamzö härtyak teny- 
leg nem egyebek, mint egy vonalban egymäs- | 
melle sorakozott igen finom csillöszörök, 
melyek ügy mint pl. a tollvitorla lemezkei, 
egymässal összefüggenek. A Vorticellaf elek hul- 
lämzö härtyajanak finom savolyzatäröl mar Bürschui | 
is megemlekezik, s kellö nagyıtäs- 6s vilägitäsnäl ezen 
sävolyzat a legstöbb ily härtyan kivehetö, elparolgö 
eseppben pedig a tömörülö sök behatäasäara ezen finom 
esillöszörök szetfoszlanak s egyenkint hullämoznak, 
" Ueber den Dendrocometes paradoxus, STEIN, ete. 
ZWZ. XXVIIl. (1877) 67. a 21. Abr. magy. szövege. 
? Neue Infusorien. ZWZ. XXXIIL (1879.) 460. 
221.872: 
mely körülmenyböl könnyen magyaräzhatö, hogy 
miert lat az egyik buvär hullämzö härtyät ott, a hol 
egy mäsik egy vonalban elhelyezett finom esillöszö- 
rökröl tesz emlitöst. Ioy pl. Gruser az ältala leirt 
Stichotricha socialis-näl, mely ügy lätszik esupän fa- 
alaküu telepeket kepezö esövel ter el a Stichotri- 
cha secundd-töl, a szäj mellett finom esillöszörökböl 
allö vonalat különböztet meg,! mely bizonyära nem 
egyeb, mint azon finom hullämzö szalag, mely nyil- 
van a vizsgälat alatt bomlott sz&t alkot6 elemeire, a 
finom esillöszörökre. A koesänyokröl levällö Vorticel- 
lafelek toväbbä, igen meggyözö peldät szolgältatnak 
annak a bizonyitäsara, hogy a hullämzö härtyäk a 
esillöszörökkel teljesen megegyezö kepzödmenyek ; 
ezeknel ugyanis a test hatso reszen fejlödö esillöszöröv 
kezdetben összefüggö finom hullamzö härtyät kepez, 
mely esak kesöbb bomlik szet esillöszörökre; 3 StEBOLD 
nem minden jogosultsäg nelkül ällıthatta, hogy a 
Trichodinäk hätsö esillöszöröve tulajdonk6pen finom 
hullamzö härtyänak felel meg,? mert itt az övet alkotö 
esillöszörök, mint atollvitorla lemezei, esakugyan ösz- 
szefüggnek s az eg6sz Öv szalagkent hullämzik. STERKI 
vizsgälatai szerint a Vorticellafelek szäjperemet sze- 
gelyezö, pörgen esavarodott csillöszörkoszoru fejlöde- 
sönek koräbbi szakaban, szinten összefügg6 härtyät 
kepez, mely esak mäsodlagosan bomlik szet egyes 
esillöszörökre.® Vegre az ältalam leıirt sösvizi Sparo- 
tricha vexilifernek* szäjmelletti lemeze szinten igen 
szep pelda arra, hogy a hullämzö häartyak esillo- 
szörök soräböl alakultak. — A hullamzö härtyak 
bizonyos tekintetben tehät a sertekkel hasonlitha- 
tök össze, melyek, mint ecsetszerü szetpamatolö- 
däsra valö hajlamuk bizonyitja, voltakepen szaämos 
csillöszörpamataböl allanak, azaz szorosan Összetapadt 
ı esillöszöröktöl kepezett pamatok, hasonlök a fen- 
nebb emlitett esillöször-bojtokhoz, csakhogy ezeknel 
az egyes csillöszörök közötti Összefügges egeszen laza, 
a hullamzö härtyak pedig nem pamatban, hanem sor- 
ban, vonalban elhelyezett s összetapadt finom csillö- 
szöröknek felelnek meg. 
A mozgathatö esillöszörökön s ezekkel rokon kep- 
leteken kivül nemely esillöszörös äzalekallatkänal meg 
sajatsägos igen fmom serteszerü kepletek ismeretesek, 
melyek a cesillöszöröknel többnyire jöval hosszabbak, 
ı Id. m. 446. 
®2 Ueber undulirende Membranen. ZWZ. II. (1850) 361. 
’ Tintinnus semieiliatus. 462. f 
* Termöszetrajz. füz. II. 239. 
