75 
nem örvenyeznek, hanem mereven elällanak s ugy | 
latszik, hogy az äzalekallatka akaratäatol függöleg 
nyomhatök ki a keresplasmäböl, melyben azonban 
elökepezve nincsenek. Ezen kitolhat6 serteket nem 
ENGELMAnN irta le elöször a Drepanostoma striatum- 
nal (= Loxodes Rostrum. Ehrb.), mikent GRUBER 
veli legujabban mesjelelent ertekezeseben,! hanem | 
Lacuwann fedezte fel a Stentoroknal s CLAPAREDE- 
del merev sertöknek (seies roides) nevezi; ? ugyanezek- 
nek jelenletet megerösitette Sreın a Stentor coeruleus- 
nal es St. Roeseliinel,? mely utöbbinäl Stein hatäro- 
zottan kiemeli, hogy egymäsutän több ily tapogatöser- | 
tet (Tastborsten) lätott a keregplasmäböl kilövelödni. | 
Ugyanily serteket fedezett fel, mint emlitök Eneer- 
mann a Loxodes Rostrummal bizonyära azonos Dre- 
panostoma striatum® testenek egesz körületeben, s ha- 
sonlökat ırtak le CraparkpE &s LacHManN, STEIN, 
valamınt Wrzesniowskr a Stichotricha s az ezzel 
összetartozö Stichochaeta-nemnel, melyek itt az orr- 
mänyböl indulnak ki. Leshosszabbak ezen sertek a 
Halteria-nemnel, melynel »quatorialis övet köpeznek 
s arra szolgälnak, hogy az äzalekällatkät tova pecz- 
keljek, miert is CLAparkpe 6s LacHmann, kik e serte- 
ket elöször ismertek fel, szököserteknek (svies salta- 
trices) nevezik;°? a Halteria heves ugrändozäsait 
ugyanis oly mödon vegezi, hogy serteit valamely 
tärgyhoz fesziti, azutän pedig hirtelen egyet taszitva, 
magät tovapeczkeli, mi hogy mechanikailag miert 
volna lehetetlen, mint Srerkı ällitja,® alig &rthetö. 
Vegre azon hosszusorokban allo, finom, aktiv mozgäsra 
nem alkalmas sertek, melyeket az &pen nevezett buvär 
az Oxytrichafelck hätoldalän fedezett fel,” valöszinü- 
leg szinten az epen tärgyalt sert&k s nem az önällö 
örvenyezesre alkalmas esillöszörök kategoriäjaba tar- 
toznak. 
Semmi ketseg nem fer ahhoz, hogy a veglönyek 
ostorai es csillöszörei a szövetekböl összetett ällatok 
hämsejtjemek megfelelö elkülönül6seivel egöszen ho- 
mologok, müködesüket tekintve azonban annyiban 
elternek a szöveti sejtek ostoraitöl 6s esillöszöreitöl, 
" Id. m. 448, » 
® Eitudes. I. 293. 
° II. 240 &s 251. 
* Zur Naturgeschichte der Infusionsthiere. ZWZ. XI. 
(1861) 382. 
5 Eitudes. II. 268. 
® Beiträge zur Morphologie der Oxytrichinen. ZWZ. 
XXXL (1878). 45. 
” Id. m. 49. 
hosy ezek az allat tudatan kıvul s akaratatol egeszen 
független gepiesseggel vegezik lengeseiket, melyeket 
mes az ällat halalan tül is, vagy az allatı test többi 
reszevel valo összefügges megszakıtäsa utän is mind- 
addig folytatnak, mig a sejt maga szet nem bomlik, 
elnem hal. A veglenyeknek ellenben ostoraik &s 
cesillöszöreik (nem különben allabaik es tapogatöik) 
müködese egeszen hatalmukban all, — s ha szabad e 
kifejezest hasznalni, — akaratuktöl függ. A veglenyek 
mintesy öntudatosan s az adott viszonyoknak meg- 
felelö ezelszerüseggel inditjäk s szuntetik meg csillö- 
szöreiknek müködeset ; majd valamennyit müködtetik, 
majd pihentetik; majd ismet esupän egyes csillöszö- 
reik, vagy ezeknek esyes esoportjai müködnek, vagy 
ezeknek müködese az elerendö cezelhoz kepest mödo- 
sul, pl. gyorsabbodik vagy lassubbodik, vagy hirtelen 
ellenkezöre valtozik, ugy, hogy ugyanazon esillöszörök, 
melyek pl. az äzalekallatka testet mell fele mozgat- 
tak, müködesuknek ellenkezöre fordultäval azt hatra- 
fele mozgatjak. Egy szöval a veglenyek egeszen ügy 
hasznäljak mozgathato függelekeiket, mint az ällatok 
vegtagjaikat. Könnyen belathatö azonban, hogy a szö- 
veti sejtek es veglenyek mozgathato függelekeinek 
müködese közötti különbseg esak lätszölagos; a szöveti 
sejtek esillöszöreinek müködese nem all usyan az egesz 
szervezetet kormänyozö idegrendszernek közvetetlen 
befolyasa alatt, s az allat öntudatätöl s akaratatol 
füsgetlenül mesy veghez, mindemellett azonban föl 
lehet, söt föl kell tennünk, hogy a csillöszörök moz- 
gasanak oka nem a esillöszörökben magukban, hanem 
a protoplazmäban van; a protoplazmaban ebrednek 
azon ingerek, melyek a csillöszörök gepies mozgäsät 
igazgatjak. A csillöszörös mozgäs tehät, habar közve- 
tetlenül független isaz egesz allat idegrendszeretöl, de 
bizonyära meg sem egeszen független, nevezetesen | 
nem független a protoplazmatol, mely idegrendszer 
mödjara befoly res, mit minden ketseg föle emel 
azon tenyälläs, hogy a protoplazmara hato külsö 
fizikai es chemiai ingerek a csillöszörök mozgäsat 
lenyegeben szintugy kepesek mödositani, mint az ideg- 
| rendszerre hatö ingerek a beidegzett szervek mököde- 
set. Ha helyes ezen felfogäs, ügy a szöveti sejtek s a 
veglenyek mozgathato füsgelekeinek müködese között 
lenyegesnek latszö különbseget csak fokozatosnak 
tarthatjuk, s hogy a veglenyek ostorai es esillöszörei 
többiranyu müködesre alkalmasak s kevesbbe viselik 
mtiködesükön a gepiesseg belyeget. Szüksegkepi ösz- 
szefügsgesben all azzal, hogy az elemi szervezetnek 
összes egyen-eleti müködeseit nagyobb önällösäg s 
10” 
