magasabb fejlettseg jellemzi azon esetben, midön a 
sejt maga egy külön elö szervezet, mint midön nagy- 
szamu egyenböl allö sejtällamnak kepezi tagjät. 
Azon fizikai €s vegyi ingereket, melyek a proto- 
plazmäara hatvan, a csillöszörök müködesere lenyege- 
sen befolynak, igen pontosan tanulmanyozta tjabb 
idöben RossgAcH.! 
Mellözve a Künnsz es mäsok vegezte hasonlö 
czelu korabbi vizsgalatokat, erdekesnek taläalom e he- 
lyen Rossgach# fontos vizsgälatainak vegeredmenyeit, 
a nevezett buvärnak lehetöleg sajat szavaival, vissza- 
adni, megjegyezven, hogy a terjedelmes vizsgälatok 
az Euplotes Oharonon, Stylonychia pustulatän es Chi- 
lodon Cuculluluson vegeztettek. 
Legerdekesebb, reszben igen meglepö eredmenye- 
ket a hömerseki ingerek szolgaltattak, melyeket 
Roszacn a következö pontokban foglal össze.” 
1. Minel melyebben sülyed a hömersek 14° C. 
ala, annal nagyobb lomhasäg äll be az akaratlagos 
mozgäsokban. 4°-nal többnyire mozdulatlanul alla- 
nak az äzalekällatkäk, legfeljebb esak meg. itt-ott 
egyes kisebb exkurziökat tesznek. 
2. Nyaron at 15—25° hömerseknel foly az azalek- 
allatkak rendes elete. Emelkedö hömerseknel gyor- 
sabbodnak a mozgäsok, azonban esak 25°-näl kez- 
denek az äzalekällatkak mint egy varazsesapäsra, 
parancs-szöra nyilsebesseggel ide-oda szaguldozni. 
3. 30—35° között a mar különben is sebes moz- 
gasok meg egyre gyorsabbodnak, a mozgäsok maguk 
azonban elöbbi jellemöket egeszen elveszitik 6s sajät- 
sägos zavarodäst arulnak el. Az äzalekallatkäk ne- 
vezetesen elveszitik kormanyzö kepessegüket, hossz- 
tengelyük körül sebesen s szakadatlanul forogva, több- 
nyire nagy iveltvonalakban szaguldoznak.Csillöszörök, 
horgok &s sertek egyarant egyenlö gyorsasägu, rit- 
mikusan ostorozö mozgäasokat vegeznek s az ältalänos 
testmozgäst többe nem az akaratosan reszint moz- 
dulatlanul ällö, reszint mozgatott esillöszörök iränyoz- 
zak, hanem, minthogy valamennyi helyvaltoztato 
szerv ugyanazon mozgäst vegezi, kizarölag esupan a 
cesillogöo nyülvanyoknak anatomiai elhelyezese. Az 
azalekallatka hossztengelye körül forgö nyılkentrepül, 
folytonosan a hossztengely iränyäban. Ezen haladö 
forgo mozgäsok oly gyorsak, hogy az äzalekallatka 
! Die rhytmischen Bewegungserscheinungen der ein- 
fachsten Organismen und ihr Verhalten gegen physikalische 
Agentien und Arzneimittel. Arbeiten aus dem zoologisch- 
zoomotischen Institut m Würzburg. I. H. 1872, 
2 Id. m, 31. 
76 
többe nem lapszerüen, hanem stereoszkop mödjara 
latszik s bizonyos merevsegnek a behatasat teszi. 
Ha a hömersek meg tovabb emelkedik s a 40 °-ot 
megközeliti, a haladö mozgäs egyre lassabbodni kezd, 
vegre egeszen megszüinik, mig a rotäczio vältozatlan 
gyorsasäggal fotytatödik. Ezen rotäcziö azonban több- 
nyire mäs tengely iranyaban megy veghez, mint elöbb, 
midön meg haladö mozgässal volt összekötve; a Sty- 
lonychiänal pl. a forgömozgäsnak tengelye mellülröl 
s balröl, hätra es jobbra hüzödik. E közben a mozgas 
olyanszerünek lätszik, mintha a Stylonychia mellsö 
testvege iränyaban oldalvast egyre bukfenezeket 
hänyna. Mäskor az äzalekällatka vızszintes sikban 
| gyorsan forgö kerek mödjara kering. Ezen jellemzö 
mozgäsok magas hömersek mellett kivetel nelkül fel- 
lepnek az äzalekallatkaknal. 
4. A rotäcziök az äzalekällatkanak 33 —42° között 
bekövetkezett halalaval megszünnek ; ügynevezett hö- 
tetanus, höokozta megmerevedes, minöt Künne az 
Amoebändl s Actinophrysnel, EnseLmann pedig a 
esillöszörös hämsejteken &szlelt, nem lep fel az azalek- 
ällatkäknäl. 
Egyeb ägensek közül az oxwigen elvonäsa lassitja 
a csillöszörök mozgäsät, az azalekallatka teste lassan- 
kint felduzzad, vegre szetfoly. 
A folyadeknak indifferens anyagokkal valö tömö- 
ritese vizet elvonölag hat, lassıtja az anyagforgalmat 
s ezzel együtt a csillöszörök mozgäsät. 
Savak legkisebb adagokban kezdetben gyorsitjäk, 
majd lassitjäk a esillöszörök mozgäsät, nagyobb ada- 
gok gyorsan Összezsugoritjak a protoplazmät, sa veg- 
lenyt megölik. 
Alkaliäkra gyorsan felduzzad s szetfoly a proto- 
plazma, minek következteben legkisebb adagjai is 
megszüntetik a esillöszörös mozgäst. 
Alkohol kisebb adagokban elöbb gyorsitja a esil- 
löszörös mozgäst, erre rotäcziök következnek be, majd 
lassabbodni kezd a esillöszörök mozgäsa, vegre meg- 
szüunik s a vegleny felduzzadva elhal. 
Alkaloidok kisebb adagai rotäeziokat okoznak, 
majd lassubbä lesz a esillöszörös mozgäs, vegül az 
egesz test szetfoly. 
4 villamossäg erösebb äramaira gyorsan szetfoly 
a protoplazma; közepes erejü äramai tetanizäljäk a 
csillöszöröket, gyenge äramai kezdetben gyorsitjak a 
csillöszörök mozgäsät, majd rotäceziök äallanak be a 
mozgäs lomhäbb lesz, a protoplazma kezd felduzzadni 
vegre szetfoly.! 
ı Id. m. 97—59. 
