79 
vilägosan megkülönböztethettem! s azon velekedesem- 
nek adtam kifejezest, hogy nem az egesz tapogatö 
folytatödık a test belsejebe, hanem, hogy a szöban 
forgö kepletek a tapogatök testfelületi vegeböl kiin- 
dulö sugaras fonalak (s nem csövek, mint a tapoga- 
tök maguk), melyck lestalälöbban a Helizoumok älla- 
baiböl a protoplazmäba folytatödö tengelyfonalakkal 
hasonlithatök össze, s mintegy sineket kepeznek, 
melyeken sziväs alkalmäval a felvett täpläalek vegig 
esuszik. 
Herrwıs a Podophrya gemmiparanäl ketfele ta- 
pogatökat különböztet meg:: ügymint hosszü hegye- 
sen vegzödö s visszahuzödäskor pörgen esavarodo 
rablöfonalakat (Fangfäden), 63 ezeknel rövidebb, 
szivokorongocskäyal vegzödö s pörgen nem csava- 
rodö szivöfonalakat (Saugfäden). Amazok a zsäk- 
mäny megragadäsara, ezek kiszivasara valok; valö- 
szintnek tartja, hogy ezen a tapogatök alakjara s 
elettani feladatära vonatkozö különbseg az összes Acı- 
netafelek tapogatöira is äll. Kocun ugyanily ketfele 
tapogatökat 6szlelt a Podophrya pusillänäl, Frar- 
ponT pedig a P. Benedeninel,” mig szämos mäs az 
utöbbi buvär ältal igen pontosan vizsgält Acinetafele- 
nel külön szivö s küulön rablöfonalak nem fordulnak 
elö; e szerint Herrwıc ältalänosıtäsa ismereteink 
jelen allasa mellett nem latszik jogosultnak. 
Az elösoroltakböl elegge kitünik, hogy a tapoga- | 
tok, vagy szivöfonalak szerkezetükre az allabaktöl s | 
esillöszöröktöl igen lenyegesen elternek, s hogy meg- 
okolt CLAPArüpEe es LAcHmann-nak azon felfosäsa, 
hosy a tapogatök egeszen sajätszerli s az allabakkal 
es esillöszörökkel nem homolog kepzödmenyek. 
Erzes s az erzes közvetitesere valo elkülömülesek. 
Hogy a veglenyek a külviläg kölönbözö behatäsai 
irant nem közönyösek, hanem azokra gyakran igen 
feltlinöen reagälnak, minden buyär elött elegge isme- 
retes. Bizonyos veglenyek a vilägossagot keresik, s ha 
a vizet, melyben tartozkodnak, összekeverjük, igen 
rövid idö mulva Összegyülnek az edenynek lesvilä- 
gosabb reszen, s ha most az edenyt megforditjuk, ügy 
hoey ärnyekba kerüljenek, elhagyjäk helyüket s rövid 
idö alatt feltalaljak ismet az edeny vilagos reszet. 
Mas veglenyek ismet ällandoan a sötet fenekiszapba, 
vagy lehullott levelek vagy egyeb tärgyak ärnye- 
! Id. m. 250. 
2 Id. m. 
kaba hüzödnak. A belelösdiek az ätvılagitott tärgyle- 
mezen szemlatomäst rosszul erzik magokat s nyakra- 
före igyekeznek a nagy vilagossag kör&böl szabadulni, 
mi közben a szokatlan ingertöl elkäabitva, egy ideig 
egeszen czelszerütlen mozgasokat vegeznek ; pl. egy- 
mäsnak vakon neki mennek, taszigälödnak, mint ezt 
a beka kloakajaböl kivett Opalinak-, Balantidiumok-, 
Nyctotherus- es Trichomonasokon igen szepen lehet 
eszlelni. Mennyire serti a nagy feny s nyılvan ezzel 
együtt az elpärolgö eseppben a sök tömörülese, a fe- 
dölemez nyomäsa, s a eseppnek lelekzesre nem alkal- 
mas gäzokkal valö fertözödese a veglenyeket, ezt leg- 
vilagosabban bizonyitja az, hogy rövid idö alatt mind 
a csepp szelere syülnek. A Vorticellafelck vizsgäläsä- 
nal elegszer boszankodva tapasztalhatjuk, hogy meg- 
sokalva a kellemetlen ingereket, hätsöo testvegükön 
esillöszörkoszorut növesztenek s kocsanyukröl levalva 
a lätöterböl kiszöknek. A gyökerlabüak alläbaikat 
syengedtelen erintesre bevonjäk; szämos Flagellät 
ily körulmenyek között összehuzödik; a gyors össze- 
hüzödäsra alkalmas csilloszörös azalekällatkak össze- 
pattannak; a tokokat lakö veglenyek tokjaikba övato- 
san visszahuzödnak s fenyegetö veszelyt egyältaläban 
valamenyien igyekeznek, ha mäskep nem tehetik, 
helyük vältoztatasäval kikerülni. A veglenyek moz- 
gäsa a hömersek emelkedesevel elenkül, mig esök 
kenesevel lomhäbb lesz. 
rint, az Amoebaäak s csillöszörös azalckallatkak villa- 
Künnez vizsgalatai sze- 
mos ingerek iränt ep oly erzekenyek, mint a maga- 
sabb ällatok. Az evö veglenyek täaplälekuk felvetelenel 
egeszen ugy viselik magokat, mint az allatok. Neme- 
| Iyek mindent felfalnak, mäsok ellenben välogatnak s 
csak bizonyos täplalekot vesznek fel; s hogy a taplal- 
kozasukra alkalmas tärgyakat igen jöl s bamulatos 
gyorsasäggal meg tudjak különböztetni, erre különö-, 
sen azon esillöszörösek szolgälhatnak peldaul, me- 
lyek taplalekukat szäjmelletti esillöszöreik örvenyze- 
sevel sodorjak szäjukba. Ha ugyanis ezen örvenybe 
valamely oly tärgy kerül, mely elnyelesre nem alkal- 
mas, hirtelen megszünteti a vegleny az örvenyzö csil- 
löszörök jatekät, vagy oly iranyt ad neki, hosy az 
idegen test a szäjhoz vezetö örvenyböl kiesik, vagy 
közvetetlen a szajtöl veti azt el hullamzö härtyajaval. 
Mindezen adatok, melyeknek sorät tetszes szerint meg 
hosszabbra lehetne nyüjtani, minden ketseg föle eme- 
lik, hogy a veglenyek &reznek; sazon kerdes lep elö- 
terbe: vajjon van-e az ingerek vezetesere s feldol- 
gozäsära szolgalö külön szervök, azaz idegrendsze- 
rök, s vannak-e külerzekeik ? 
