Az elsö kerdesre, a mennyiben külön idegrend- 
szerröl van szö, a tudomäny jelen älläasan hatärozott 
nem-mel felelhetüunk. EHRENBERG, ki az egesz ällat- 
orszägban az egyenlöen magas szervezet elvet hirdete, 
ezen elvehez hiven idegrendszert is kepzelt a veg- 
lenyeknel s ennek közepponti szervet egy päratlan 
idegdücz ( Markknoten) alakjäban, velemenye szerint, 
meg is talälta ket Flagellätnak, az Kuglena ( Phacus) 
longicauda es Amblyophis viridis piros szemfoltja 
alatt.! 
Ezen «agyducz»-nak tartott szerv, melyen a 
szemfolt olyanformaän lätszik ülni, mint a Cyclapsok, 
Daphniäk vagy kerekallatkak szemfoltja az ideg- 
duezon, FockE,? (LaParkpe €s LAcHmann,” valamint 
STEIN szerint is csakugyan megyan; ÜLAPAREDE 68 
Lacumann azonban a szöban forgö szerv elettani fel- 
adatäröl mit sem tudnak, Stein pedig, ki elöbb egy 
zsircsepphez hasonlö gömbölyüded kepletnek tartotta,* 
ujabb vizsgälatok utän megsyözödött a CArTEr-töl 
mär1856-ban közölt felfedezesnek helyessegeröl s lük- 
tetö tiröcsk6t ismert fel benne,? mi sajat vizsgalataim 
szerint a valönak teljesen megfelel. Minthogy e szerint 
a kepzelt «agyducz» valödı ertekere redukaltatott: 
EHRENBERG-nek a veglenyek idegrendszerere vonat- 
kozö toväbbi feltev@sei, melyek mind az Euglena es 
Amblyophis agydüczanak felfedezesere voltak ala- 
pitva, termeszetesen önmaguktöl romba dölnek. Ideg- 
rendszernek tarthatö külön szervet tehät mai nap 
egyetlen veglenynel sem ismerünk, s ambär erzekeny- 
segökben legkevesebb okunk sines ketelkedni, meg- 
sem fordulunk azon hipotezishez, hogy talan vala- 
mely meg eddig ismeretlen, elkülönült idegrend- 
szert tegyünk fel; nem szorulnak ezen hipotezisre : 
mert hiszen oly sejtekböl összetett ällatok is vannak, 
— a minök pl. a Dieyema- &s Orthoneetes-felek — 
melyeknek nines idegrendszerük, hanem eetoderma- 
sejtjeik vegezik az idegsejtek feladatät. Ha tehat oly 
sejtekböl összetett allatok is vannak, melyeknek id:g- 
rendszeret a test felületes retege (melyböl tudvalöleg 
az idegrendszerrel birö ällatoknal a központi ideg- 
rendszer az egyenfejlödes folyamataban különül el), 
helyettesiti; vajjon nem valöszinü-e mär a priori, 
22105. 
2 Physiologische Studien. A. Wirbellose Thiere. Bremen 
(1854) 60. a IV. tab. 21 rajzänak magyaräzata. 
221157. 
* J. V. Carus, Icones zootomie#. Leipzig. 1857. Taf. 
These 
>51. 91 &s III. 144. 
&[0) 
 hogy az egysejtü lenyeknek sines külön idegrend- 
szerük, hanem hogy kivalölag a testük felületes rete- 
get kepezö keregplasma, mely mint Frarpant jogosan 
megjegyzi, ! elettanilag az ällatok ectodermajänak 
felel meg, — kepes ingereket felvenni, feldolgozni 
s az egyes szervek miüködeset igazgatö ingereket 
ebreszteni, melyeket minden elkülönült idegek nel- 
ktl, a protoplazma vezet?* A szäjjal ellätott veg- 
lenyeknel a szaj szomszedsägaban elhelyezett fon- 
tos szerveknek komplikalt müködese, valamınt azon 
körülmeny, hogy a haladas lestöbb esetben a szäj- 
veg iranyaban törtenik, igen valöszınüve teszi, hogy 
a testnek a szaj környezeteben s a test mellsö vegen 
levö protoplazmareszlete kivalö mertekben vegezi az 
idegrendszer közeppontjänak szerepe6t, anelkül, hogy 
idegduezezä lenne elkülönülve. 
2oSSBAcH az Azalekallatkak mozgasait szabalyozö 
külön ezentrumokat vesz fel, hatärozottan kiemeli 
azonban, hogy ezalatt nem akarja azt erteni, mintha 
bizonyos kepletek (pl. a mag) ily közeppontok erte- 
kevel birnänak, — bar ezt sem tartja egeszen lehe- 
tetlennek, — hanem cesupan azt, hogy a protoplaz- 
mänak különbözö reszletei különbözö szerepet jat- 
" Id. m. p. 504. 
"= Huxtey az ällat- &s növenyorszäg hatärövet tärgyald 
örtek6zeseben (magyarra forditotta HorvÄrHu Geza, Ter- 
meszettudomänyi közlöny. IX. köt. S9—90 füz. 1877) a leg- 
alsöbb lenyek idegrendszer&re vonatkozölag ezeket mondja: 
«Az ällatok idegrendszerönek szerkezetöröl tett Yjabb vizs- 
gälatok mind arra mutatnak, hogy az idegszövet vögsö ele- 
meit nem az idegrostok köpezik, mint eddig hittek. Minden 
idegrost ügy lätszik szämos, vögtelenül finom szäalböl äll, 
mely szälak oly vekonysägtak, hogy ätmeröjüket meg mai, 
annyira tök&lyesbbitett mikroszkopjaink segely&vel sem lehet 
tisztän kivenni. Egy-egy ideg tenyleg nem egyeb, mintegy 
sajätsägosan elvältozott protoplazma-szal, mely a szervezet 
kt pontjät összeköti, &s melynek közvetitesövel ama ket 
pont egymäsra k&pes hatni. Ebböl könnyen beläthatö, hogy 
mög a legegyszerübb elölönynek is lehet idegrendszere. iey 
ama kördes is, vajjon bimak-e a növenyek idegrendszerrel 
vagy sem, egöszen ij szinben tünik elö, s a szövetbüvär- 
&s 6lettudösnak oly roppant nehez problemät nyüjt, mely- 
nek megoldäsähoz, esak egeszen üj alläspontböl kiindulva 
s egeszen ij mödszereket teremtve, lehet hozzäfogni ... 
Söt könytelenek vagyunk mög azt a lehetösöget is feltenni 
hogy toväbbi kutatäsok a növ6önyeknel talän me&g valami 
idegrendszerfelönek is nyomära fognak bukkanni.» — Amit 
itt a nagynevü angol termeszetbüvär a legegyszerübb elö- 
lenyeknel s m&g anövenyekn&l sem köpzelhetetlen idegrend- 
szerföleröl mond, felfogäsom szerint &pen nem äll ellent- 
mondäsban a fentebb kifejtettekkel, söt azokkal teljesen 
összhangzik. 
