81 
szanak s különbözö erzekenysegliek." Ezen felte- 
ves mellett igen meggyözöles szöl azon körtilmeny, 
hogy ugyanazon fizikai vagy vegytani ingerek ege- 
szen mäskepen hatnak a esillöszörökre s mäskepen 
a lüktetö üröcskekre ; mig peldaul bizonyos ingerek 
behatäsara a csillöszörök mozgasa syorsabbodik, addig 
az üröcskek lüktetesei lassabbodnak s megforditva; 
söt bizonyos ingerek befolyäsa alatt tetanızalt äzalek- 
allatkak üröcskei zavartalanul folytatjäk szabalyos 
lükteteseiket. Mindezeknek esakugyan nem lehet mäs 
magyarazatot adni, mint azt, hogy a csillöszöröknek 
es Jüktetö üröeskeknek müködeset külön ezentrumok 
igazgatjak. A csillöszörök mozgato ezentrumät mükö- 
dese tekinteteben, — ha szabad e hasonlattal elnem — 
nemileg a gerinezesek agyänak azon reszevel hason- 
lithatnök össze, mely a helyvältoztatasnal a ezelsze- 
rlien rendezett izommtiködeseket igazgatja ; valamınt 
a helyvaltoztatö mozeäsok ezen koordinätoranak — 
mikent FLourens nevezi a közepponti szerv ezen 
reszet, mely magasabb gerinezeseknel tudvalevöleg az 
agyacskanak felel meg, — szetroncsolasära, alkohol- 
lal, vagy alkaloidokkal valö mergezesere a ezelszerti 
helyvältoztatö mozgäsokat az ällatnak tengelye kö- 
ruli- gyors forgäsa, vagy egeszen ezelszerütlen täntor- 
casa vältja fel: hasonlö mödon veszitik el, RosspAcH 
vizsgälatai szerint, az äzalekallatkak is magas hömer- 
seknek, alkoholnak, s alkaloidoknak a esillöszöreiket 
mozgatohypothetieus ezentrumra valö behatäsära kor- 
mänyzö kepessegüket s czelszerü mozgäsok helyett 
tengelyök körül eszeveszett sebes forgäsokat vegez- 
nek. Ezen mozgasoknak teljes ezelszerlitelensege itt 
is, ep ügy mint amott, arra enged következtetnünk, 
hogy mindazon behatasoknak, melyek ezelszerütlen 
mozgäsokat eredmenyeznek, mindenek elött a czel- 
szerüen rendezett mozgäsok czentrumära benitölag 
kellett hatniok. 
A mi a kerdes mäsodik resz6t, t. ı. azt illeti, vaj- 
jon vannak-e a veglenyeknek külerzekeik ? erre nezve 
feleletünk nem lehet egeszen tagadö, söt a veglenyek 
szervezetenek jelenlegi ismeretere tamaszkodva, bizo - 
nyos jogosultsäggal tulajdonithatunk egyes veglenyek- 
nek kezdetleges külerzeki szerveket. 
A nyomö es hömerseki ingerek felvetelere, mint 
a lägy felületü äallatoknal, a veglenyeknek bizonyäara 
egesz felülete, a mennyiben kemeny pänczellal vagy 
hejjal boritva ninesen, alkalmas; ketseskivül kivalö 
mertekben alkalmasak ezen ingerek felvetelere a veg- 
! Id. m. p. 62—63. 
Entz G. Veglenyek. 
lenyek testeböl kiällö nyulvanyok, az älläbak, ostorok, 
csillöszörök, a csillöszöröseknel syakran elöfordulö 
mozgekony nyak 63 orrmänyszerü testreszek s az Acı- 
netäk tapogatöi; a n&mely esillöszöröseknel a többi 
esillöszörök közül kiemelkedö vagy atestnek bizonyos 
tajain elhelyezett finom, merey sertek pedig egeszen a 
tapogato sertek mödjara szerepelnek. Az ü.n. tricho- 
cystek, a pälezika-alaku testeeskek, szinten kivalöan 
alkalmasaknak lätszanak a nyomäsi ingerek vezete- 
sere s ennelfogya nem egeszen jogtalanul nevezi Srın 
tapintötesteeskeknek. Hogy különben a veglenyek 
tapintasaigen finom, erre idegen testek erintesere be- 
következö elenk reagalasukböl hatarozott következte- 
test lehet vonnunk, s epen erzekenysesük az, mi oly 
kivalöan allati belyeget nyom meg azon kepviselökre 
is, melyek, mint a Flagellätok, az alsobb növenyekkel 
oly szoros s elvälaszthatatlan kapesolatban ällanak. 
A nyomäs keltette ingerhez bizonyara legköze- 
lebb älla hanghullämoktöl elöidezett; s nem tagad- 
hatö annak lehetösege, hogy az allabak es csillöszörök 
a belejök ütközö hanshullämokat az erzö proto- 
plazmäval közölhetik, valamınt, hosy mint j6 hang- 
vezetök, a Radiolarok kovatti (ügy mint a szivacsok 
s viragallatok spiculumai) is elszällithatjak a hangot 
a protoplazmähoz. Mindennek, mire JÄGER figyel- 
meztetett,1 lehetösege nem vonhatö ketsegbe; fel- 
tehetjük, hogy a veglenyek a hanghullämok irant 
nem erzeketlenek, hanem azert pozitiv adatok hiänya- 
ban meg sem mernök magunkevä tenni JÄGErR-nek a 
fennebbi viszonyok lehetösegere alapıtott következö 
meresz ällıtäsat: «E szerint egeszen jöl mondhatjuk: 
egy eyökerlabu, midön valamennyi ällabait teljesen 
kibontotta, a hang irant tetemesen fokozott erzekeny- 
segi, tehät mintesy hallgatödzö ällapotban van».? 
Mürzer JAnos 1856-ban a Lowodes Rostrumnäl 
egeszen sajätsägos testecskeket fedezett fel,’ melyek 
szerkezetüket tekintve, külerzeki szerveknek latszanak 
s nevezetesen mintha egeszen megesyeznenek az Or- 
venyk&k (Turbellaria) nemelyikenel (pl. aMonocelis, 
Convoluta, Maerostomum több fajanal) elöfordulö s a 
büväroktöl majd szemeknek (Örsren, Schmmr O.) 
majd hallö hölyagnak (Frey es LEUcKART, SCHULTZE 
M. CLArAREoE) tartott szervekkel. Ezen kepletek, me- 
lyeknek jelenletet OrLararkpe 6s LAcHMAnNn, valamınt 
" Die Zeitschr. f. einheitl. 
Weltanschauung auf Grund der Entwicklunglehre. I. Jahrg. 
3. H. (1877) 202. 
zEUo: 
3 V. ö. Crap. et. Lacnm. II. 349. 
Organanfänge. Kosmos. 
