kodva, Hascker-lel bizonyära jogosan mondhatjuk, 
hogy a Flagellätoknäl a festöanyag-folt az, a 
mi a fenyerzest közvetiti;! s hatärozottan meg- 
söget, hogy a feny iränyaban haladö Euglenäk- 
näl a piros folt az, mely a haladasra szükseges folya- 
matokat meginditja.” A mi pedig a moszatokkal mint 
fennebb elöadtam, a legszorosabb kapesolatban allö 
zöld Flagellätok szemfoltjänak ertekeröl all, ugyan- 
ennek kell ällani a moszatok fejlödes körebe tartoz6 
Flagellätok, azaz a rajzöspöräk piros szemfoltjäröl is. 
Ki akarom itt ismötelve emelni, hogy nem latö szem- 
röl van szö0, hanem a rajzö testenek egy körülirt 
foltjäröl, mely szerkezetenel fogva a feny elnyelesere 
a sejt többi reszenel alkalmasabb, s az elnyelt 
sugarak ebresztette ingert az erzö protoplazmaval 
közli; a fenyerzes közvetitesere szolgalö ily kimutat- 
hatö szervnek a feny iränt annyira erzekeny rajzö- 
spöräknäl valö elöforduläsa, felfogasom szerint, mai- 
nap mär nem okozhat megütközest: hiszen a rajzö- 
spöräknak ostorai vagy esillö-szörei, valamint lüktetö 
üröeskei szinten oly elkülönülesek, melyek ezelött ne- 
häny evtizeddel egy növenynel epen oly hihetetle- 
neknek lätszottak, — söt a lüktetö lröcskeket, mint 
fennebb elöadtam, Sreın meg mai nap is, bar ket- 
sögkivül helytelenül, allati belyegeknek tartja, — 
mint az, hogy a teny6szesük lesfontosabb alaptenye- 
zöjenek, a fenynek erzesere egy külön, kezdetleges 
külerzeki szervvel vannak ellatva. — A termöszet, 
— mint GörHE mondja, — a maga utjät követi, 
a minekünk kivetelnek latszik, az a törveny! 
Hogy a moszatrajzök szemfoltja nem lehet ege- 
szen jelentektelen piros pont, hanem hogy a rajzäs ide- 
jenek tartama alatt bizonyos oly fontos feladatot telje- 
sit, mely a rajzäs megszüntevel, midön a rajzö a csi- 
räzasra alkalmas helyet mestalälta, megoldäst nyert, 
erre nezve meg csak azon körülmenyt akarom fel- 
hozni, hogy a pihenesre jutott rajzöknal a hely- 
valtoztatö ostorokkal együtt a piros szemfolt is gyor- 
san visszafejlödik s eleny6szik. A ki figyelemmel 
kiserte pl. egy Ulothrix vagy egy Stigeoclonium rajzö- 
jan a esiräzas alatt bekövetkezö vältozäsokat, bizo- 
nyäara tapasztalta azt, hosy a mint a mozgäs az 
egyszerü plasmafonalak kepezte ostoroknak visz- 
szahuzödäsara megszünik s a rajzönak mellsö test- 
! Ursprung und Entwicklung der Sinneswerckzeuge. 
Kosmos. II. Jahrg. S. H. (1875) 107. 
® Allgemeine Zoologie. I. Th. Berlin 1875) 341. 
84 
vege kezd megnyuülni, a szemfolt szine igen rövid idö 
alatt megvältozik, vagy elszintelenedik, vagy sötetebb 
| lesz s vegre szetesik egyes szemeeskekre, melyek 
erösithetjük PAGENSTECHER azon gyanitäsänak helyes- 
gyakran a csiräzö sejt habos protoplazmäjanak egy 
üröcskejebe kerülnek, melyben molekuläris hemzse- 
' gesökkel vonjäk magokra a figyelmet; — szöval 
esiräzäskor a szemfolt, mint többe nem mtködö 
szerv, dezorganizalödik. Vajjon nem emlekeztet-e ez 
egeszen bizonyos elösdi vagy alämerült tärgyakhoz 
rögzitett äAllatok szabadon mozgö älezäinäl a szem- 
nek a beköltözest vagy letelepedest követö visszafej- 
lödesere, s vajjon nem erösit-e meg meg inkäbb ezen 
megegyezes abban, hogy a rajzök szemfoltjai is feny- 
erzesre szolgalnak? — A moszatspöra rajzäsa alatt 
ket allatias jelenseg vonja magära a fisyelmet: az 
egyik a mozgäs maga, a mäsik a mozgäs iränya, mely 
a spörät a feny fele vezerli; az elöbbit az örvenyzö 
ostoroknak, vagy esillöszöröknek, az utöbbit a feny- 
erzö szemfoltnak jelenlete s munkaja teszi lehetöve. 
A Flagellätok kivetelevel a többi veglenyeknel 
csak kivetelesen fordulnak elö szemfoltok, s ennek 
megfelelöleg a feny iränt bar epen nem közönyösek, 
de hatärozottan nem oly erzekenyek, mint amazok. 
Ezen szemfoltot nelkülözö veglenyek között ismet, 
altalänos fizikai okoknäl fogva, a feny iränt azok 
viseltetnek nagyobb erzekenyseggel, melyeknek pro- 
toplazmäja festöanyagok belerakodäsa ältal tünik 
ki; azonban a szintelenekn&l is meg mindig lehetöve 
vannak teve a fenyerzes csekelyebb fokai azältal, 
hogy a protoplazma ket különbözö töresi index-szel 
birö allomänyböl, t. i. az üvegtiszta allomänyböl s az 
ebbe ägyazott erösebb fenytöresü rögöcskekböl all. 
Szemfolt jelenlete ältal a többiektöl kivetelt esupan 
nehäny esillöszörös azalekallatka kepez, igy peldaul 
az Ophryoglena több faja, melyek testöknek mellsö 
reszen, a szaj elött, mintegy a homlokon, egy elesen 
körülirt fekete, vagy vörös festöanyagböl ällö foltot 
viselnek, toväbba CLAPAREDE Es LAcHMmanN vizsgalatai 
szerint a F'rreiänak tokot meg ki nem välasztott sza- 
badon rajzö egyenei.! Nevezett buvärok szerint a 
Freiänak szabadon rajzö, hengeres testü fiatal egye- 
nei testüknek mellsö reszen, melyen a löfülhez ha- 
sonlö ket hatalmas karely meg nincsen kifejlödve, 
fekete, felholdalaku foltot viselnek, mely mögött 
gyakran egy kristälylenesehez hasonlö igen ätlätszö 
testeesk6t lehetett megkülönböztetniök.? LACHMANN- 
1.18. 
2 v. ö. Pl. fig. 9. 89. 
