85 
nak azt is sikerült megfisyelnie,hogy mily mödon fejlö- 
dik ki aszabadonrajz6 szemfoltosegyenböl— ‚melyben 
senki sem volna hajlandö egy F'reidt felismerni, — 4 
helyhez kötött alak. A rajzö letelepedett, lassankint 
tokot välasztott ki, karelyai elkezdtek növekedni, e 
közben a szemfolt mindinkäbb elmosödott, s valö- 
szinü, hogy vegre egeszen elenyeszik, mivel a 
tokot lakö kifejlödött Freiaknal szemfolt nines. Itt 
tehät ismet ugyanazon eset fordul elö, mint szamos 
elösdi, vagy kifejlett ällapotban helyhez kötött ällat- 
nal, melyeknek älezäi, miutän bevandoroltak, vagy 
megtelepedtek, szemüket, melynek szabad kalandoza- 
saik idejeben bizonyära nagy hasznät vettek, mint 
ezentul teljesen fölöslegest, elveszitik. 
Mig a Flagellätok szemfoltjai mindig egeszen ele- 
sen körülirtak, addig a esillöszörös azalekallatkaknäl 
gyakran elmosödva mennek ät a test mellsö reszet, 
vagy az egesz testet szinezö festöanyagba; egeszen 
oly viszony ez, a minö az örvenykeknel ismeretes, 
melyeknek nemely fajanal a mäsoknäl elöfordulö 
körülirt szemeket a test mellsö reszen szetmosödott 
fekete vagy vörös festöallomäny helyettesiti. Ezen | 
viszonyt talältam en az Ophryoglena atränal, melynel 
az aprö szemecskekböl összetett fekete szemfolt nem 
mindis van kifejlödve, hanem e helyett az egesz tes- 
tet szinezö fekete festöanyag a test mellsö resze fele 
egyre sötetebbe fokozödik,sugy lätszik, hogy ezen sötet, | 
de szetmosödott festöanyagböl valnak ki, talän esak 
idösebb egyeneknel, a szemfoltts tömörülö szemecs- 
kek. Ezt talaltam tovabba a sösvizekre annyira jel- 
lemzö s ältalam Chlamydodon Oyclops nev alatt leirt 
äzalekallatkänäl,! melynel az eg6sz testet halvanyabb 
vagy sötetebb teglavörösre szınezö festöanyag a hom- 
lokon egy elmosödott verpiros foltba megy ät, mely- 
nek közepetöl egy vilagos jegleneseszerii gömböcske 
szökell ki kisse a homlok domborulatäböl. Egeszen 
ilyen, a test halväny teglavörös szinebe elmosödva 
ätmenö pompäs verpiros foltot talältam egeszen 
allandöan egy, N.-Szeben körül a Volvox Globator &s 
V. minor tärsasägaban elö, Nassulafelenek, mely leg- 
közelebb äll a Perry Oyclogramma rubensöhez, hom- 
lokan. 
Mindazt, amit ismereteink jelen älläsan a veg- 
lenyek erzeseröl tudunk, a következökben foglalhat- 
" A tordai 6s szamosfalvi söstavak äzalag-faunäja. Magy. 
orv. 63 term. vizsgälök 1875-ben Elöpatakon tartott XVII. 
vändorgyülösenek &vkönyvei. Kül. lenyom. 
14—20. äbr. 
14. L, Täb. } 
hatjuk össze: A veglenyek idegrendszernek 
tarthatö elküulönuüult szervvel nem birnak, ha- 
nem «azideg nelkül erzö sarcode», vagy pro- 
toplazma maga vegezi azidegrendszerfelada- 
tät. A protoplazma különbözö ingerek irant 
erzekeny. A hömerseki es nyomäsiingereket 
az eg6sz testfelület, föleg pedig ennek nyül- 
vänyai es függelekei veszik fel,melyek a bele- 
Jök ütközö hanghullämokat isättehetik, mint 
speezifikus ingert az erzö protoplazmära, el- 
különült hallässzervek azonban nem fordul- 
nak elö. Egyedüli elkülönült külerzeki szerv- 
nek a sötet szemfoltok tekinthetök, 
lyek azalsöbb allatok fotoszköpi szemeivel 
me- 
egyenerteküek s a vilägossägnak es sötetseg- 
nek eles megkülönböztetes6t teszik lehetöve. 
Lüktetö üröcskek. 
A veglenyek testenek keregretegebe ägyazott ügy- 
nevezett lüktetö, vagy összehuzödo üröcskek, nedvtar- 
tök, hölyagok, (pulsirende, contractile, Vacuolen, 
Räume, Behälter, Blasen, vesicules, vacuoles contrac- 
tiles) mint arögibb, ügy az üjabb buvärok reszeröl is 
igen különbözö ertelmezesben reszesültek. 
Ezen viztiszta folyadekot tartalmazö s sziv möd- 
jära szabälyos rhythmusokban összehüzödö s kitägulo, 
elenyeszö s ismet megjelenö üröcskek a mai ismeretek 
szerint, a (regarinak es Noctilucak kivetelevel, igen 
nagy ältalänossägban fordulnak elö a veglenyeknel. 
Elöfordüulnak, a Polythalamok &s Radiolärok kivete- 
level, esaknem az összes többi gyökerlabuaknaäl, to- 
väbbä valamennyi Flagellätnal; a esillöszörös azalek- 
ällatkäk között pedig esupän az Opalinafelek leg- 
nasyobb röszenel hiänyoznak. 
Stein, mint mär fennebb elöadtam, epen ügy, 
valamint mär elötte CLapaREoE, LACHMANN Es SCHNEI- 
DER ezen Jüktetö tröeskeket kizarölagos äAllati belye- 
geknek tekinti, s ehhez kepest hatärozottan az ällat- 
orszägba tartozöknak tartja mindazon Flagellätokat, 
melyek lüktet6 tröcskekkel birnak; ezen felfogässal 
szemben mär fennebb elösoroltam azon moszat- es 
gombarajzökat, melyeknel eddigel& lüktetö üregesek 
eszleltettek, s e szerint ezek az ällat- vagy növeny- 
orszägba valö tartozas megitelesenel nem szolgälhat- 
nak kriterium gyanant. 
A lüktetö üröcskek szamas elhelyezese lät- 
szölag eleg tag korlätok között valtozik ugyan, rokon- 
sägban &ällö esoportoknäal azonban többnyire meg- 
lehetösen ällandö marad, ugyanazon fajhoz tartoz6 
