veglenynel pedig esak ritkan van az tröcskek szama 
valtozasnak alavetve. Ez utöbbi kiveteles esetre pel- 
daul szolgalhat az Arcella vulgaris, melynek fiatal 
egyenei allandöan ket, a test szegelyen szemben ällö 
üröcskevel birnak, mig nagy peldänyoknäl vagy meg- 
marad az eredeti szam, vagy pedig ezekhez meg a 
testet körül szegelyzö szamos liröcske jarul. Hasonlö 
viszony konstatälhatö szämos Heliozoumnal s a Dif- 
flugiaknal ; az elöbbieknel az eredeti szäm kettö, az 
utöbbiaknäl egy. A gyökerlabuaknäl altalaban az üröes- 
kek szama egy, kettö, vagy ennek sokszorosa. A kare- 
lyos allabüu gyökerlabuaknäl, az Arcelläk kivetelevel, 
az üröcskek szama rendesen csak egy, ritkabban több ; 
a sugaras alläbuaknak ellenben, nevezetesen a Helio- 
zoumok- es Euglyphaknaklegaläbb k6t üröeskejök van, 
mig a nagyobb Heliozoumoknäl, meg ugyanazou faj- 
hoztartozöknäl is, akisebb peldänyok ket üröcsk&jehez 
rendesen meg több jarül. A tömlöalaku tokokat lak6 
gyökerlabuaknäl, ha csupan egy vagy ket Üröcskejök 
van, ezek mindig a test mellsö feleben foglalnak helyet, 
ha pedig nagyobb szammal vannak jelen, ez esetben 
az eg6sz felületen lehetnek szetszörva. A Heliozou- 
mok- 63 Arcelläknal, ha esupän ket tiröcskejök van, 
ezek mindig szemben ällanak; ha ellenben nagyobb 
az lröcskek szäma, ez esetben meglehetös szabälyos 
közökben vannak szetszörva, ügy hogy az egesz test 
szamos egyenlö nagysagü röcsketerületekre oszthatö 
fel. Az alakjokat folytonosan vältoztat6ö Amoebak 
között csak azoknäl lehet az üröcske helyeröl szö, me- 
lyek megnyült testtel olvadö esepp mödjara folyva ha- 
ladnak; a haladas ezen mödjanäl az egyetlen Gröcske 
mindig a test hätulsö reszeben marad. 
A Flagellätok között a levelzöldet tartalmazökat 
csaknem kivetel nelkül ket üröcske jellemzi, melyek a 
test mellsö vegen az egy vagy több ostor alatt fog- 
lalnak helyet. A zöld. Flagellätok ezen ostor alatti 
ket lüktetö üröcskejere vonatkozö elsö 6szleleteket 
FockE es CoHn egyidejüleg közölte, az elöbbi a 
Chlamydomonas Pulvisculusnäl,! az utöbbi ugyan- 
esak a Uhlamydomonäsnal sa GFonium pectorale egy6- 
neinel mutatta ki a ket Gröcsket.” Ezen felfedezesek 
helyesseget azöta sokszorosan megerösitettek s a többi 
zöld Flagellätokndl is feltalältäk a ket üröcsk6t. Stein 
a Flagellätokat tärgyalö befejezetlen monografiäjä- 
* Physiologische Studien. A. Wirbellosen Thiere. II. 
Bremen (1854) 4. 
® Untersuch. über die Entwickelungsgeschichte der mi- 
croschen Alpen und Pilze. Acta acad. es. Leop. Carol. Vol. 
24. Bonn. 1854. 
Ss6 
ban az Euglenidaknak s meg nehäny ezekkel rokon 
levelzöldet tartalmazö I’lagellätnak esupän egy lük- 
tetö iröesket tulajdonit ugyan, ez azonban, mikent 
alabb, a lüktetö üröcskek feladatänak tärgyaläsänal 
alkalmam leend kimutatni, hatärozottan teves. A level- 
zöldet nem tartalmazö Flagellätoknak vagy szinten 
ket üröcskejük van ostoruk vagy ostoraik alapjan, vagy 
csupän egy,& sz&) szomszedsägäban, vagy kisse aläbb, 
a test közepe tajan, oldalt, vagy vegre, s ez a legrit- 
kabb eset, a test häts6 vege elött. 
A csilloszörös azalekallatkäkndl leggyakrabban 
egyetlen üröcske fordul elö: ıgy Srzın rendszereben a 
Peritricheknel esaknem kivetel nelkül; a Hypotrichek 
közül az Oxytricha-, Euplotes-, Aspidisca- es Peri- 
tromusfelek esalädjänäl; a Heterotrichek között a 
Spirostomum- es Stentor-telck esalädjänäl; a Holotri- 
chek között a Oinetochtlium-feleknel, tovabba a Para- 
mecium-, Enchelys-, 63 Trachelius-felek egy r&szenel ; 
vegre az Acıneta-felek nagy reszenel. Ket lüktetö 
üröcske esak ritkän fordul elö; igy a Paramecium-nem 
fajainäl, nehäny Bursaria-telenel, valamint Bürschuı 
es WRZESNIOWSKI szerint egy-ket Vorticella-telenel. 
Kettöneltöbb, neha igen nagyszamu üröcske jellemzi 
az Ervilia s Chlamydodon-feleket, a Hypotrichek-, a 
Bursaria-felek egy reszet, a Heterotrichek-, a Para- 
mecium-, Enchelys- es Trachelius-felek egy reszet a 
Holotrichek rendeben; vegre nehäny Acineta-felet. 
Ha esupän egyetlen lüktetö üröcske van, ez vagy a szä] 
közeleben foglal helyet, vagy pedig a testnek hätulsö 
vegen; ez utöbbiakhoz tartozik az egy üröcskejti Hete- 
rotrichek egy resze, a Holotrichek közül pedig az 
Ennchelys- es Trachelius-telek, mig a Perütrichek s az 
egy Uröeskejü Hypotrichek mind az elöbbi esoportba 
tartoznak. A ket üröcskejüek üröcskei a test egyik sze- 
len foglalnak helyet. A szamos üröcske vegre vagy egy 
sorban szegelyzi a test egyik oldalat (többüröcskejti 
Holotrichek egy r6sze), vagy vegre az egesz testen 
egyenlö közökben van szetszörva (többtiröeskejüi Hete- 
rotrichek s a Holotrichek egy resze). 
EHRENRERG-nek azon mai napkalandosan hangzö 
nezete, hogy a lüktetö üröeskek ondohölyagok, me- 
lyek az ondöt lüktetve, a paränyi petek termekenyı- 
tesere az egesz testben szetömlesztik, egyetlen üjabb 
büvär r6szeröl sem fogadtatott el. Sok követöre talält 
ellenben Wıesmann-nak mär 1835-ben nyilvanıtott 
azon felfogäsa,' — mit különben GLEICHEN mär a 
! WısgMann’s Arch. (1835) I. 12. v. ö. LACHMANN ; Ueber 
die Org. der Infusorien. 374. 
