87 
mült szäzadban sejtett, — hogy a lüktetö tiröeske a 
keringesi, veredönyrendszernek közepponti szerve, 
tehät szivnek felel meg. Ezen &rtelmezeshez esat- 
lakozott SIEBoLD,! CLAPArkpe,? LACHMANN,” LIEBER- 
künn,* Mürter JAnos,? legüjabban pedig FRomENTEL.® 
A lüktetö tröeskek ezen felfogäs szerint a täplälöned- 
vet, a vert, szabälyos äramläsban tartjäk; a diastole 
alatt megtelö tiröcske, midön tägulatänak maximumät 
elerte, összehuzödik, egy pillanatra egeszen elenyeszni 
lätszik, hogy nehäny mäsodperez alatt üujra megtelve, 
ismet systolet kezdjen s tartalmät a vegleny testebe, 
illetöleg edenyeibe nyomja. A pälyak, melyeken a 
keringesben tartott nedv äramlik, többnyire kivehe- 
tetlenek ; n&mely esillöszörös äzalekallatkanal azon- 
ban systole alatt sugarasan elhelyezett edenyek nyil- 
nak meg, melyek a belejük nyomott nedvet elfogad- 
jak s tovaszällitjäk. Legregebben ismeretesek ezek 
a Faramecium Aureliandäl, melynel SPALLANZANT, 
mint fennebb elöadtam, a S—10 sugarosan elhelye- 
zett orsöalaku edenyt mär 1776-ban eszlelte. Usyan- 
ilyen, de finomabb es nagyobb szamü edenyeket &sz- 
lelt Lieserrünn a Bursaria flavanal es Ophryoglena 
flavicansnäl, melyeknel ezen edönyek lefutäsa a kereg- 
plazmaban az üiröcske kepezte közepponttöl mesz- 
szire követhetö. Legfeltünöbb azonban ezen edeny- 
rendszer a Oyrtostomum leucasndl, melynel a nagy- 
szamu edenyek kisyozö lefutästak s elägaznak. 
A Oyrtostomum ezen elägazö edenyrendszerenek bär 
egyszerüsitett, de el&g ht kepet adja JoBarp-MurzAu 
urnd;? az äzalekallatkät azonban, melynek rajzät 
közli, helytelentil nevezi Panophrys Ohrysalisnak. 
Nem hagyhatom mesgjegyzes nelkül, hogy az ezen 
edenyekben valö szabäalyos keringes mär a priori is 
igen nehezen kepzelhetö, mivel ugyanazon edenyek 
szolgälnanak a folyadeknak mind az Gröcskekbe val6 
vezetesere, mind pedig annak az iröeskekböl valö 
tovaszallitäsara. 
A lüktetö tiröeskeknek egeszen uj macyaräzatäval 
lepett fel Schmipr OszrAr 1849-ben,* melyet azon 
? Lehrb. der vergl. Anatomie der wirbellosen Thiere. 19. 
® Ueber Actinophrys Eichhormii. AAP. (1854) 404. 
® Ueber die Organ. der Infusorien ete. AAP. (1856) 
374. Torabbä CLAPrarkoe-del kiadott nagsy munkäjäban I. 49. 
* Beiträge zur Anatomie der Infusorien. AAP. (1856) 26. 
5 Monatsb. der berliner Akad. (1856) 392. v. ö. Stern 
I. 86. 
® Eitudes sur les Mierozoaires. Paris. (1574) 37. 
" FROMENTEL, id. mü. Pl. 16. fie. 5. 
® FRoRIEP’s neue Notizen. V. ö. ZENKER, Beiträge zur 
Naturgeseh. der Infusorien. AMA. II. (1866) 333. 
igen fontos felfedez6sere alapitott, hogy a Cyrtosto- 
mum (Bursaria) leucas &3 Paramecium Aurelia 
tirdeskei finom nyılassal kifele szajadzanak: e szerint 
szivnek semmi esetre sem felelhetnek meg, ellenben 
minden valöszinüseg a mellett szöl, hogy a 
kerekällatkäk, szivö- es egyeb fergek viz- 
edenyrendszerenek ürıtö 
erteküek, a belölük eredö 
hölyagaval egsyen- 
edenyek pedig viz- 
edenyek. 
Schuior felfedezesenek helyesseget CARTER,! Ley- 
dıc,? Srteın,? BALBIANI,* ZENKER,? SCHWALBE, WRZE- 
SNIOWSKI,’ Ray Lancaster,® Roon,? Rossgach, !! 
Bürschuı,!! EnGELMANN,'? reszinta Oyrtostomum- es 
Parameciumnäl, reszint szämos mäs äzalekällatkäk- 
näl megerösitettek. Mindezen büvärok szerint a lük- 
tetö Gröcskek systolejok alatt tartalmukat kifele üritik, 
mög pedig vagy egyetlen minden systole alatt kıha- 
sadö s ismet nyomtalanül elenyeszö ( Actinosphae- 
rium), vaey egy elök&pzett finom, de nemely äzalek- 
ällatkäknäl igen j6l kivehetö kerek nyıläson ät, me- 
lyet Zenker szerint, a Öyrtostomumnäl diastole alatt 
egy finom nyälkäs ällomänyu dugasz, mint egy szelep 
elzär, vagy pedig a cutieulänak az tiröcske felett levö 
több finom nyiläsän szürödik ki tartalmuk ; ez utöbbi 
viszonyt talälta Sraım a Bursaria flavanal es Ophryo- 
1 Annales of natural history. 1856. Vol. 18. p. 126. V. 
ö. STEIN I. S6. 
* Lehrbuch der Histologie. (1857) 395. 
° I 86. 
* Journal de physiologie (1561) 487. v. ö. Wrzesniowski 
ZWZ. XXIX. (1877) 310. ; 
5 Beitrag zur Naturgeschiehte der Infusorien. AMA. 
II. (1866) 322. 
% Ueber die eontraetilen Behälter der Infusorien. AMA, 
II. (1866) 351. 
? Ein Beitrag zur Anatomie der Infusorien. AMA. ve 
(1869) 25. Toväbbä.: Beiträge zur Naturgeschichte der In- 
fusorien. ZWZ. XXIX. (1877) 306. 
8 Quart. Journ. mieroseop. sc. p. 143, LruckArr’s Be- 
richt. AN. 36. Jahrg. II. (1870) 366. 
° Sillim. Journ. 1853. Vol. 15. p. 70. v. ö. WRZESNI- 
owskı ZWZ. XXIX. (1877) 310. 
10 Die rhythmischen Bewegungserscheinungen der ein- 
fachsten Org. u. ihr Verhalten gegen physikalische Agen- 
zien und Arzneimittel. Arb. aus d. Zoolog.-Zootom. Institut 
in Würzburg. 1. H. 1872. p. 9. 
ıı Ueber Dendrocometes paradoxus, STEIN, nebst einigen 
Bemerk. ü. Spirochona genmipara u. d. contr. Vacuol. 
der Vorticellen. ZWZ. XXVIH. (1877) 62. 
2 Zur Naturg. d. Infusorien. ZWZ. XI. (1861) 380. 
Toväbbä: Zur Physiol. d. contr. Vacuol. d. Infusorien. Zoo- 
log. Anzeig. I. 
