88 
glena acumımdtäandl, Börschui pedig az Acınela mys- 
tacinandl. 
Azon ellenvetessel szemben, hogy azon esetben, 
ha a lüktetö üröcskek systolejok alatt esakugyan 
kife!& üritenek tartalmukat, aprö targyak a kiaramlö 
viztöl mozgäsba hozatnänak, mi hatärozottan nem 
eszlelhetö, Stein meltän jegyzi meg, hogy, ha meg 
valamely nagyobb kerekällatka, pl. a Hydatina Senta 
összehuzödö hölyagaböl kilövelt viz sem idez elö a 
kloaka környezeteben äramläst, — mär pedig itt a 
hölyag tartalmanak kifele valö ürüle&se semmi ketse- 
get sem szenvedhet, — sokkal kevesbbe värhatö ez a 
veglenyek lüktetö röcskejenek kiürülese alatt.! Min- 
den ketseget kizaroö hatarozottsaggal szöl a lüktetö 
üröesköknek systole alatt valö kifele ürülese mellett 
EnGELMmAnN-nak azon megfisyelese, melyet egy Uj 
Chilodon-tajröl, melyet jellemzöen Chilodon propel- 
lensnek nevez, közze tett. Ezen äzalekallatka egyetlen 
hätsö testvegi üröcsk&jenek mintegy Va pereznyi idö- 
közökben egymäst követö systolei alatt egy-egy lökes- 
sel elöre lödul, mely tünemeny hasonlölag, mint a 
Medusäk es Salpak, vagy a Leptodiscus medusoides 
lüktetö haladäsa, esakıs a kilövelt viznek a testre 
hato visszalökeseböl magyaräzhatö. 
Mindezen eszleletek teljesen kizärjak annak lehe- 
töseget, hogy az Gröcskek szivnek felelnek meg. Stein 
nagy monografiäja elsö reszenek megjelen6se öta a 
WIEGMAnN-töl szäarmazö felfogäst tenyleg egeszen el is 
ejtettek, & FROMENTELA CLAPAREDE &s LAcHmAnNtanul 
mänyainak megjelenese utän közze tett &szleletek- 
nek teljes ignoräläsäval mondhatja esak: «La vesi- 
cule contractile est pour presque tous les observateurs 
actuels le coeur, le centre de la eireulation chez les 
Mierozoires.»? Hiszen maga LacHMmann, ki CLAPAREDE- 
del kindott nagy munkäjaban a lüktetö üröesket meg 
szivnek tekintette, kevössel halala elött közaze tette, 
hogy a Diseophora (Acineta) Ferrum equi- 
nummal közelrokon Discophora speciosänäl 
egesz hatärozottsäggal («mit aller Entschie- 
denheit») meggyözödött arröl, hogy a lüktetö 
üröcske egy finom kivezetö esatornän ät ki- 
fele nyılik.°® 
A fergek vizedenyeiröl a regi felfogäs azt tanitja, 
SIE EIER 
* Id. m. 42. 
® Verhandl. des naturforsch. Vereins der preuss. Rhein- 
lande. 16. p. 91. v. ö. Leuckarr: Bericht über die Leis- 
tungen in der Naturgeschichte der niederen Thiere während 
d. Jahres 1859. AN. 26. II. (1861) 247. 
hogy lelekzö szervek, melyek vältakozva vizet vesznek 
fel s üritenek ki; tehät mintegy a rovarok legesövei- 
nek vizhöl valö lelekzesre szolgalö analogonait kepvi- 
selik. Ezen felfogäshoz kepest Schwer O. az äzalek- 
äallatkäknak a fergek vizedenyeivel egyenertekü lüktetö 
üröeskeit is valtakozva vizet felvevö s kiürıtö lelekz6 
szerveknek tekintette. Minthogy azonban Leyoıc ki- 
mutatta, hogy a fergek vizedenyei kivülröl valö vizfel- 
vetelre nem alkalmasak, hanem esupän a testürben, 
vagy ennek hiänyäaban a test parenchymäjaban össze- 
gyült viznek a vizedenyek lefutäsäban kivalasztott 
bomlasi termekekkel együtt valö kiürıtesere szoleäl- 
nak, s a veglenyek lüktetö tröcskeinek is ugyanezen 
feladatot tulajdonitotta, mäs reszt pedig kıvülröl valö 
vizfelvetel egyaltaläban nem konstatältatott: SrEın es 
mäs büvärok teljesen elfogadtäk ezen felfogast s a 
veglenyek tröcskeit oly kiüritö szerveknek tekintik, 
melyek a bennök összegyült, bomläsi termekeket 
tartalmazö vizet a vegleny testeböl kiküszöbölik. Hogy 
mik a kitiritett bomlasi termekek, ezt eddigele köz- 
vetetlenül nem sikerült kimutatni; legnagyobb valö- 
szinüseggel ällithatö azonban megis, hogy a kiüri- 
tett anyagforgalmi termek a vız ältal abszorbealt 
legnemt anyag: az allati mödon lelekz6 veglenyek- 
nel szensav, a levelzölddel äthasonitöknäl pedig eleny. 
E szerint vilägos, hogy a lüktetö üröeskek a veglenyek 
lelekzesenel, — mit ujabb idöben különösen ZENKER 
hangsülyozott,' — minden esetre igen fontos szere- 
pet jatszanak s hogy bizonyos tekintetben igaza volt 
SPALLANZANE-nak s Dusarnın-nek, kik a lüktetö Gröes- 
keket egyenesen lelekzöszerveknek tekintettek. A veg- 
lenyek reszint egesz testfelületökkel, reszint szaju- 
kon ät folytonosan vizet vesznek fel, mely a plasmän 
vegig aramolvän, azt vegig öntözven, miutan lelekzesre 
szolgalö legnemet szensavval, illetöleg elenynyel cse- 
relte ki, bizonyos, nemely äzalekällatoknäl közvetetle- 
nül lathatö pälyakon összegyül a lüktetö üröcskekben, 
melyek systol&jok alatt kiüritik. Könnyen belathatö, 
hogy az üröeskeknek szaporan egymäsra következö ki- 
ürülesei a viznek a veglenybe valö bearamlasät mint- 
egy beszivattyuzva elösegitik, s ıgy az Gröcskek lük- 
tet6sei a viznek beszivärgäsät s kiäramläsät szakadat- 
lanul fenntartjäk. A lüktetö üröcskek azonban a veg- 
lenyek lelekzesevel legszorosabb összefüggesben allö 
müködesökön kivül, — melyet, mint emlitem, üjab- 
ban különösen ZExkEr fejtett ki, — valöszinüleg meg 
mindazoknäl, melyeknek anyagforgalma az ällatoke- 
ı Id. m. 338. 
