90 
lüktetö üröesk6je mellett meg egy sajätsägos, majd 
megduzzadö, majd lelohadö hölyagocskät fedezett fel, 
mely egesz felületen aprö egyenes pälezika-alakü tes- 
teeskökkel van boritva, s ügy talälja, bär erröl hata- 
rozottan meg nem gyözödhetett, hogy a rejtelyes fel- 
adatu hölyagoeska mind a lüktetö üröcskevel, mind 
pedig az elöesarnokkal közlekedik.! Ugyanezen kep- 
letet Bürscaui is feltalälta több Vorticellafelönel, 
(Carchesium polypinum, Vorticella nebulifera, V. 
montlata, V. citrina es V. sp.?), mig mäsoknäl ällan- 
döan hiänyzik ( Vorticella mierostoma, Epistylis plica- 
tilis, E. flavicaus, Opercularia articulata ).” BürschLi 
szerint ezen keplet, melyet reservoir nevvel jelel, egy 
tömöttebb plasmareteg ältal környezett üröcske, mely- 
nek öble a benne elägazö finom protoplazma geren- 
dazattöl szivacsos szerkezetet nyer, s BürscHLı meg- 
gyözödött arröl, hogy egyreszt az elöesarnokkal köz- 
lekedik, mäsreszt pedig a lüktetö üröcskevel, melynek 
systoleja alatt felduzzad. E szerint az üröcskeböl kinyo- 
mott folyadek a reservoiron ätszürödve, jut az elöcsar- 
nokba, tehät megfelel az Ophrydium kivezetö esator- 
näjänak; e mellett azonban igen lehetseges, hogy meg 
bizonyos anyagok kivälasztäsara is szolgal. A GREEFF 
talälta pälezikaalaküu testeeskek talän hügyconcre- 
mentumok, valamint azon szerfelett paränyi, erösen 
fenytörö pälezikaalakü testeeskek is kivalt hügyalkat- 
reszek lehetnek, melyek WRZESNIOWsKI szerint az 
Ophrydium kivezetö esatornäjänak lefutäsäban fek- 
szenek. 
Valamint a lüktetö üröcskek feladatäröl, ügy szer- 
kezetükröl is elterö volt a felfogäs. Schmiprt O., Car. 
TER, MÜLLER JAnos, CLAPAREDE &s LACHMANN a lük- 
tetö üröcskeket s az ezekhez vezetö nedvjäratokat kü- 
lön összehuzödö, härtyas fallal ellatott szerveknek, az 
üröeskeket tehät hölyagoknak, a jaratokat pedig valödi 
edenyeknek tekintik. CLAPAREDE &s LAcHManN szerint, 
az ältalok szivnek tekintett lüktetö üröcskenek önallö 
fala n&mely äzalekällatkanal egeszen j6l megkülön- 
böztethetö; ilyen nevezetesen az Einchelyodon farctus, 
melynel a hölyag falänak vastagsaga 0‘0013 mm-t er 
el.’ LIEBERKÜHN ellenben hatärozottan kiemeli, hogy | 
egy äzalekallatkänäl sem volt kepes az üröesket s ede- 
nyeket körtilvevö härtya jelenleteröl megsyözödni. 
STEIN pedig, tovabbä SCHWALBE, WRZESNIOWSKIS a2 
! Untersuchungen über den Bau und die Naturge- 
schichte der Vorticellen. AN. XXXVI. (1571) 205. 
® Ueber Dendrocometes paradoxus, STEIN, ete. ZWZ. 
XXVIIL (1877) 63. 
SESBER 
üjabb büyärok ältaläban a SıesoLp-töl elöször kifejtett 
felfogäsban osztozkodnak s azt különbözö eszleleti ada- 
tokkal tämogatjak. Mindezek szerint az üröesk&k nem 
hölyagok, hanem a keregplasmänak külön burok nel- 
küli üröeskei, az edenyek pedig egyszerü jaratok. Hogy 
az üröcskekhez vezetö edenyeknek önällö fala ninesen, 
ezt legmeggyözöbben bizonyitja a Stylonychia Mytilus 
hosszedenyenek fellepese. — Ezen äzalekällatkanäl 
ugyanis, mint fennebb emlitöm, az edeny lefutäsäban 
elöbb egyes cseppek jelennek meg, melyek, esak mi- 
utan a folyadeknak folytatölagos összegyülemlese 
következteben bizonyos terjedelmet &rtek el, folynak 
össze egy läatszölagos edenybe. Härtya jelenlete ellen 
szöl tovabba azon körülmeny, hogy nagyobb ede- 
nyekbe, igy pl. mint Stein kiemeli, a Stentorok terje- 
delmes hosszedenyebe, alkalmilag a belplasmaböl 
egyes kivülröl felvett testek, pl. elnyelt Euglenak, 
belenyomüulnak, mi, ha az edenyek külön hartyaval 
birnänak, alig volna lehetseges. Valamint az edenyek- 
hez hasonlö järatok, ügy a lüktetö üröeskek körtl sem 
sikerült üjabb büvaroknak sem közvetetlenül, sem 
k&mlelö szerekkel valö kezel&sutän külön härtyät meg- 
különböztetni. Schwause felemliti, hogy a Stentorok- 
näl diastole kezdeten az üröesket környezö protoplaz- 
mäk nehäny nyülvänya befele nyulik, a tägulas to- 
väbb haladasa alatt pedig lassankint visszahüzödik ; 
az egesz azt a hatäst teszi, mintha a kiürült üröeske 
összeesett falai összeragadnänak, az Öösszekötö proto- 
plazma-fonalak pedig csak a diastole bealltäval sza- 
kadoznänak lassankint szet. Meg hatärozottabban 
szölanak az üröcskek buroknelkülisege mellett Wrzes- 
NIOWsKI-nak igen pontos vizsgälatai, melyek szerint 
az Ennchelysfeleknel, ezek között pedig megaz Enche- 
Iyodon farctusnäl is, melynel CLaParkoE &s LACHMANN 
szerint a lüktetö üröcske külön burka a legvilägosab- 
ban különböztethetö meg, az üröcske a systole alatt 
kerületen esokorszerü elhelyezesben fellepö esep- 
peknek összefolyäsa, tehät az egyes cseppek között 
levö protoplazma-reszletek szetszakadozäsa utän jön 
letre, azazminden diastole alatt mintegy ujrakepzödik, 
mely eszlelet egy külön burok jelenletevel semmikep 
sem egyeztethetö meg. A Trachelius Lamella, Phia- 
lina vermieularis s Nyctotherus condiformis tröeskeje- 
nek egöszen ily mödon valö letrejöttere alapıtotta mar 
SIEBOLD is azon n6zet6t, hogy az üröeskek, nemkülön- 
ben az edenyek is, a protoplazmaban kivajödö burok- 
talan hezagok,! mely felfogäst az &pen id&zett büuvarok 
' Lehrb. der vergl. Anatomie. 21, 
