vizsgälatai helyesnek bizonyitottak. Rosszach, a ki 
lüktetö üröeskek elettani viszonyait puhatolö terjedel- 
mes 6s färadsägos vizsgälataival oly kitünö erdeme- 
ket szerzett, a legnagyobb pontossäggal vegzett eszle- 
leteire tämaszkodva, n&mileg kiegyenliti, vagy legaläbb 
kisebbiti a ketfele n&zet közötti nagy különbseget. Az 
üröcskeket s järatokat burkolö, külön härtya, szerinte, 
sines meg ugyan, hanem igenis van Összeälläsära 
nezve különbözö hatärreteg. Ehhez kepest ketfele 
üröeskeket különböztet meg: olyanokat, «melyeknek 
hatärolö sareoderetege esak igen kevesse van tömö- 
rülve, s az idegen folyadek eltävolodasa utän gyorsan 
kiegyenlitödik a többi sarcodeyal (azaz vele összefoly); 
s olyanokat, melyeknek fala sokkal intenzivebb tömö- 
rülesti, ügy hogy a kitirüles &s kezdödö megteles 
közötti idö nem tart eleg hosszasan, hogy, ha szabad 
ügy mondanom. a tömöttebb sareodenak a test többi 
resz6nek kevesbb& tömött sarcodejatol valö oldasat 
elöid6zze».! Az elöbbi kategoriäba tartoznak peldaul 
az Enchelys-, az utöbbiba az Oxytrichafelek tiröeskei. 
Az tirdeskek ritmusäröl s lükteteseik gyorsasagaröl 
RosssacH dolgozatänak megjelenese elött esak egyes 
rövid adatok voltak ismeretesek. Hogy egyes veglenyek- 
nel’az üröcskek szaporäbb, mäsoknäl lassubb ritmus- 
ban lüktetnek, regöta ismeretes. SrEın kiemeli, hogy 
a tengeri azalekallatkak üröcskei sokkal nagyobb idö- 
közökben lüktetnek, mint az edesvizieke; ? ugyanezt 
tapasztaltam en a konyhasös tavyak äzalekallatkain s 
eyökerlabuin. Stein ezen jelensegnek okät abban 
keresi, hosy a sös viz tömöttsegenel fogva, nehezeb- 
ben szürödik ät a protoplazman, mint az edes viz; en 
ellenben azon tenyällasra tamaszkodva, hogy a sös viz- 
töl abszorbeält levegö több elenyt tartalmaz, mint az 
edesvizben foglalt, sokkal inkabb vagyok hajlandö azt 
tartani, hogy a sös vizeket lakö veglenyek a testükön 
atszürödö viznek ritkäbb megujitäsaval is beerik, s 
ehhez kepest üröcskeik is ritkäbban lüktetnek. 
SCHWALBE ügy talälja, hogy a lüktetesek aunäl gyor- 
sabbak, minel kisebbek az tröcskek s forditva; ket 
perezre a Chilodon Cueullulusnal 13—14, a Parame- 
cıum Aureliandl 1O—11,a Vorticella microstomandl 
1—2 lüktetes esik. Az elenynek szensavval törtenö 
kiszoritäsa kezdetben szaporitja, k&söbb lassitja a 
lükteteseket; magasabb hömersekek alabb szallitjäk a 
protoplazma izgathatösagat s ezzel kapesolatban a lük- 
tetesek szama is csökken.’ 
! Die rhythmischen Bewegungserscheinungen ete. 20. 
272gl. 
? Ueber die econtractilen Behälter ete. 161. 
91 
Ezen töredekes adatokkal szemben igen nagy fon- 
tossägot kell tulajdonitanunk Rosszach terjedelmes 
vizsgälatainak, melyek esyreszt az üröcskek lüktetesi 
törvenyeibe, mäsreszt pedig, — mivel az üröcskek ösz- 
szehuzödäsät, mikent a veglenytest összes mozgäsait 
a protoplazma vegzi, — a protoplazmanak izgathatö- 
sägi törvenyeibe is melyebb bepillantäst engednek s 
ennelfogva ältalänosabb erdekkel is birnak.! 
Rosssacn tervszerüleg keresztül vitt vizsgalataira 
edesvizi Amoebakat s nehäny cesillöszörös azalek- 
ällatkät (Kuplotes Charon, Stylonychia pustulata, 
Ohilodon Queullulus, Vorticella sp.) valasztott, selöször 
is azt konstatälhatta, hogy az Amoebak üröesk6i sza- 
bälytalanül, a csillöszörös azalekallatkak üröcskei 
ellenben egeszen szabälyos ritmusokban lüktetnek. Az 
Amebäknäl a protoplazmaba zärt barmely rögöcske- 
nek az üröcske közelebe valö nyomuläsa, vagy az 
Amoebanak valamely idegen testtel valö erintkezese 
elegsöges ingert k&pez arra, hogy az üröcske barmikor 
összehuzödjek. Azonban ily kimutathatö ingerek beha- 
täsa nelkül is egeszen szabälytalan a lüktetes; igy az 
eszlelesre hasznält hirom Amebanal (ABC) 16° 
C. hömerseknel egyik systoletöl a mäsikig, következö 
szamüu mäsodpercz telt el: 
A 9. 86. 154. 70. 81. 115. 90. 
B 149. 103. 233. 131. 118. 
C 100. 150. 135 150. 
Egy negyediknel 20° C. mellett: 73. 526. 351. 
Megjegyzendö, hogy a härom utolsöo Amaba 
ugyanazon fajhoz tartozott s az A. verrucosaval lät- 
szott megesyezni. 
Ezzel szemben a csillöszörös azalekallatkak lük- 
tetö rıtmusänak nagy szabalyossagat a ket systole 
között lefolyt következö mäsodperezszämok adjak: 
Euplotes Charon: (16° G.), 31. 3%. 33. 31. 31. 32. 
Stylonychia pustulata (16° C.), 10. 9. 9. 10. 9. 
Chilodon Cueullulus (15° C.), 5. 5. 
° « (18°) ©), 5.25.45, 5:5, 5: 
Vorticella sp. U, EN Re 
Ezen szämadatokböl läthatö, hogy az üröcskek 
lüktetö gyorsasäga különbözö fajhoz tartozo azalek- 
ällatkanal valtozik (ugyanazon fajnals ugyanazon hö- 
mersek mellett azonban Rossgıcr ällandönak talalta) ; 
toväbbä, hogy a lüktetö gyorsasäg ingadozasa oly 
minimalis, hogy alig vehetö szamba, föleg ha a hasz- 
nalt Märzeu-fele metronommal valö meg oly gyakor- 
! Die rhythmischen Bewegungserscheinungen ete. 
2 Id. m. 26—39. 
12* 
