92 
lott szamlalasnal is elkerülhetlen hibäkat tekintetbe 
veszszuk. 
A lüktetö ritmus azonban csupan ugyanazon hö- 
merseknel s a veglenynek az ältala lakott folyadek- 
ban valö tartäsanal vältozatlan; különböz6 fizikai 
es chemiai hatäsok ellenben oly ingereket kepeznek, 
melyek a lüktetö ritmust bizonyos törvenyek szerint 
lenyegesen mödositjäk. 
A hömersek mödositö befolyäsa mär az Amabäk- 
nak szabälytalanul lüktetö üröcskejen is felismerhetö ; 
esökkenesevel az Öösszehuzödasokat követö pauzäak 
egyre növekednek s a lüktetesek mär + 5° C. mellett 
egeszen megszünni lätszanak. 25° felett az üröcskek az 
egesz Amaba-testtel együttmegkisebbednek; 40°körül 
ellenben ismet megnagyobbodnak, de a hömerseknek 
bekövetkezö esökkenese utan sem lüktetnek többe, 
jeleül annak, hogy az Amaba 40°-näl elhal. 
Sokkal feltünöbbek azon vältozasok, melyeket a 
kulönbözö hömersekek az azalekallatkak szabalyosan 
lüktetö üröcskeinek ritmusaban ideznek elö s Ross- 
BACH ezekre a következö erdekes törvenyeket ala- 
pitja:! 
1. A lüktetö üröcske ritmikus mozgäsainak gyor- 
sasaga a test hömersekevel a legszorosabban össze- 
függ, ugy, hogy ugyanazon azalekällatkafajnak, nor- 
mälis körtlmenyek között, egyenlö hömerseknel, 
mindig egyenlö szamü lüktetesei vannak. 
Ennelfogva a ritmikus összehuzödasok szama- 
böl biztos következtetest lehet vonni az azon pillanat- 
belihömersekifokra. Egyezen viszonyokra megvizsgalt 
azalekällatka a következö idöre nezve a folyadeknak, 
melyben el, thermometere gyanant szolgalhat. 
A hömerseknek tehät egeszen hatärozott befolyasa 
van azon folyamat intenzitäsära, mely ältala ritmikus 
mtüködes letre j6. 
9. A ritmikus mozgäs gyorsasaga 4°C-töl kezdve 
30°-ig egyre öregbedik. 
3. A gyorsuläs nagyobb 4-t61 15°-ig, mint 15-t01 
30°-ig emelkedö hömerseknel. Ennelfogya a 15° ala 
sülyedö hömersek a ritmikus összehuzödäsok szamät 
sokkal nagyobb mertekben apasztja, mint a hogy a 
15° föle emelkedö hömersek szaporitja. 
4. Egy bizonyos magas hömerseki foktöl (30— 
35°) kezdve nem gyorsabbodik többe a ritmikus 
tevekenyseg. Ezen hömerseki fok pedig annäl alan- 
tabban fekszik, minel nagyobb volt mär alaesony hö- 
merseknel a ritmus gyorsasäga. 
2 Id. m. 33. 
9. Lassubb ritmikus mozgäs hömerseki emel- 
kedes ältal erösebben, gyorsabb ritmikus mozgäs 
esekelyebb mertekben szaporodik, azaz: a szapora 
ritmikus mozgäsnak gyorsasägät hömerseki välto- 
zasok sokkal kevesbbe mödositjäk, mint a lassüet. 
Egy äzalekallatkät sem lehetett a hömersek fokozäsa 
altal perezenkent 20-näal (Vorticella) több lüktetesre 
izgatni. 
6. 0° alatt &s 42° felett az äzalekällatka eletevel 
együtt a ritmikus müködes is megszünik. 
7. A lüktetesek szämära nezve egeszen közönbös, 
vajjon egy bizonyos hömerseki fok hosszabb vagy rö- 
videbb ideig hat —, vajjon a hömersek lassan, vagy se- 
besen fokoztatik-e. Ugyanazon hömersek akar 1 per- 
ezig, akar \/2 napig erezteti hatäsat, mindig ugyan- 
azon lüktetesi szamot eredmenyezi. 
Esyeb fizikai €s vegytani agensek közül az 
eleny elvonasa hüditöleg hat a kitagulö üröcskekre. 
A folyadeknak indifferens anyagokkal valö 
tömöritesere tetemesen megkissebbednek az üröcskek 
s a tömörites fokaval lepest tart lükteteseik gyerülese. 
Savak legkisebb adagaı (s csak ezek vehetök 
szamba, mivel a nagyobbak gyorsan megölik a veg- 
lenyt) az egesz testtel együtt a lüktetö üröcskeket is 
megkisebbitik s a lüktetesek szamäat mindjart beha- 
tasuk kezdeten apasztjak. 
Alkaliäk legkisebb adagaira kitägulnak az tiröcs- 
kek s lükteteseik egyre syerülnek. 
Alkohol erös adagainal az üröcskek közepes tagu- 
latokban megszünnek müködni; közepes adagai kez- 
detben esupan alabb szallitjäk az üröeskek lüktetö 
gyorsasägät. 
Alkaloidok közepes 6s kisebb adagai rendkivüli 
mödon kitägıtjak a hüdött üröeskeket. 
A villamossagnal közepes erejü äramainäl az 
üröcskek häboritatlanul folytatjak rendes lüktetesei- 
ket, bar az äram az egesz testre s a csillöszörökre 
tetanizalöan hat.! 
A mi mär most azon kerdest illeti, hogy mi a 
lüktetö üröcskek ritmikus összehuzödasainak alap- 
oka, azaz mi azon inger, mely az röcskeket lüktetesre 
inditja, erre nezve RosspacH vizsgälatai eredmenyei- 
nek következö csoportositäsa adhat feleletet.? 
«A lüktetö üröeskek ritmikus müködesenek letre- 
jöttere eleny okvetetlenülszükseges. Az összehüzöda- 
sok szaporasäga azonban ugyanaz marad, akär legköri 
' Id. m. 57—59. 
271d..m420! 
