93 
levegöben, akär tiszta elenyben elnek az äzalekällat- 
käk. A környezö közeg (viz) elenytartalmanak apa- 
däsa esökkenti az összehuzödäsok szamät, teljes eleny- 
hiäny mellett eg6szen megszünik az összehüzödhatö- 
säg. Csupän a hömersek emelkedese kepes a ritmikus 
mozgäsokat gyorsitani, melyeket minden mäs hatä- 
sok (savak, alkaliak stb.) lassıtanak, vagy megszün- 
tetnek. Az összehuzödasok szäma &pen ügy fogy ak- 
kor, ha a lüktet6 tiröesket a benne összegytlö folyadek 
megkisebbiti, mint akkor, ha a folyadek megnagyob- 
bitja. 
Ebböl läthatö, hogsy sem az eleny jelenlete, sem 
annak hiänya, sem fölöslege, sem a benne valö szü- 
kölködes nem tekinthetö a ritmikus tevekenyseg 
ingere gyanänt; valamint az is, hogy sem savak, sem 
egyeb anyagok, sem pedig a lüktetö tröeskeben össze- 
eyülö folyadek feszülese nem szolgäl ingerül, hanem 
ellenkezöles, mindezek hüdıtöleg es gyengitöleg hat- 
nak a ritmikus müködesre. 
Minthosy tehät az inger az eleny jelenlete mellett 
jöletre, maga az eleny azonban nem tekinthetö inger 
gyanant, s minthogy tovabba az inger csupan a hö- 
mersek emelkedesevel l&p fel gyorsabban es gyakoribb 
esymäsutanban : a nehez kerdesek legalabb egy resze- 
nek megoldäsära a következö hipotezis szolgälhat. 
A lüktetö tröcskek ritmikus mozgäsai a proto- 
plazma elenyülesi folyamatamak következmenyei. 
Az összehuzödäsokat feltetelezö es letrehozö ingert 
az elenyülesi folyamat momentuma kepezi. 
Az elenyüles lehetösege elsö sorban maganak a 
protoplazmanak alkatätöl s benne foglalt elenyülesre 
kepes anyagok mennyisegetöl, tovabba a bevezetett 
elenymennyiseg nagysagatol füge. 
A protoplazma elenyülesi kepesseget fokozza a 
hömersek emelkedese, esökkenti alabb szallasa, ege- 
szen megszüntetik az alkaloidok. 
Az elenyfelvetelt fokozza a hömersek emelkedese, 
kisebbiti apadasa, valamınt az endozmatikus folya- 
mat vältozasa. 
Az elenyfelvetelnek szaporodasa csak akkor hatha‘ 
a lüktetesekre syorsitölag, ha a nagyobb mennyisegü 
eleny szämära elegendö oxidalhato anyag is van 
jelen. 
A ritmikus mozgäsok gyorsasagat tehät, nor- 
mälis allapotban, az elenyülhetö anyagoknak, vala- 
mint az elenynek mennyisege s a hömersek magassaga 
eredmenyezi. 
Minden elenyüles elenyülesi termeket (savat) hoz 
letre; mihelyest ez kepzödött, megszünik az inger. 
Ezek szerint a ritmikus mozgäsnak, a väl- 
takozö összehuzödasnak s tägulasnak egy- 
mäst szüksegkepen felvaltö okat az elenyüles 
s az elenyülesi termek k6pezi. 
RosspacH vizsgälatait esupan az Amoebakra 6 
csillösz6rös äzalekallatkakra, tehät kizarölag ällatok 
mödjara taplalkozö veglenyekre terjesztette ki, a nö- 
venyek mödjära levelzölddel äthasonitö Flagellätokat 
ellenben eg6eszen fisyelmen kıvül hasyta. Kerdes, vaj- 
jon ez utöbbiaknäl ugyanazon ingerek inditjak-e meg 
a lüktet6 üröeskek ritmikus müködeset, mınt ama- 
zoknal? Ezen kerdesre idevägö eszleleti adatok hi- 
änyaban hatarozott felelet alig adhatö, tekintetbe 
veve azonban a levelzöldet tartalmazö protoplazma- 
nak a szintelen, azaz levelzöld nelküli protoplazma- 
val egeszen ellenkezö anyag s erö-cserejet, mely vegsö 
elemzesben a kivülröl felvett magasan elenyült szer- 
vetlen vegyületeknek eleven erök lekötese mellett 
valö elenyteleniteseben s a felszabaditott eleny kiva- 
lasztasaban all: bizonyara fel nem tehetö, hogy a 
levelzöldet tartalmazöo protoplazma, ugyanazon inge- 
rektöl indittatva, vegezne lükteteseit; ellenben nagy 
valöszinüseg szöl a mellett, — felteve termesze- 
tesen, hogy all az, hogy a levelzöldet nem tartal- 
mazö protoplazma ritmikus müködesenek ingeret az 
elenyüles s elenyülesi termekek kepezik, hosy a 
zöld Flagellatok üröeskei az elenytelenülesi 
folyamat sa felszabadult eleny ingerere lük- 
tetnek. 
Emlitettem mär fennebb, hogy a levelzöldet tar- 
talmazö Flagellätokat esaknem kivetel nelkül ket 
üröcske jellemzi,* melyek az egy vagy több ostor 
alapjän vältogatva lüktetnek. E k6t üröeske az Kugle- 
näk es Ohloropeltisfelek esalädjäba tartozö Flagella- 
toknal is, melyeknek Sreın esupän egyetlen üröcsket . 
tulajdonit, igen jol megkülönböztethetö s meg is kü- 
lönböztette mindkettöt az Kuglendnal mär Cva- 
PAREDE, s hatärozottabban CARTER, csakhogy ezen 
buvärok az egyik üröcsket nem helyesen fogtäk fel; 
söt magänak Sreın-nak leiräsa is valöszinüve teszi, 
hogy egy mäsodik üröcske is elöfordül, minek lehe- 
töseget StEın sem zarja ki. Szüksegesnek tartom e 
tärgyra — mint mär fennebb jeleztem — visszaterni, 
mivel a ket különbözö feladatra szolgalö üröcske a 
Flagellätok egyseges szerkezetenek, valamint täplal- 
* Kettöndl több üröesk6t talält Cienkowskıa Hydrunus 
s egy Palmella-faj rajzöinäl (Ueber Palmellaceen und einige 
Flagellaten. AMA. VI. (1870) 499. 
