kozasänak megertesere, felfogasom szerint, fontossäg- 
gal bir. 
Az Euglenäk egyik tröcskejet tudvalevöleg mär 
EHRENBERG is megkülönböztette, esakhogy valödi er- 
teket teljesen felreismerve, idegdücznak tekintette. 
Focke, ki rajzaiban az Euglenäk egyik üröcskejenek 
vältozö körvonalait igen jellemzöen adta vissza,' da- 
czära annak, hogy kiemeli,* hogy jöddal valö 
kezelesre egeszen eltünik, megis EurENBERG felfogä- 
sähoz ragaszkodva, idegduez (Markknoten) nevvel 
jelöl. 
Lacuwann kiemelven, hogy Ürararkpe felfe- 
dezte az Kuglena Pleuronectes ( Phacus Pleuroneetes 
Duj.) es E. Acus lüktetö üröcskejet, a következö 
megjegyzest leszi: «Az Euglenäknal az összehuzödö 
hely feltaläläsät ezen ällatok mozgekonysägän kivül 
különösen meg az is megneheziti, hogy epen az 
EHrRENBERG-töl idegdueznak tartott vilägos hely fölött, 
vagy szorosan e mellett fekszik».” Minthogy a lüktetö 
üröcske mellett vagy felett fekvö idegdüucznak tartott 
szerv csakugyan megvan, s minthogy, mint elöbb 
CARTER, utöbb Stein is kimutatta, ez sem egyeb, mint 
lüktetö üröcske : vilägos, hogy CLAPAREDE-nek mind- 
ket üröcsket lätnia kellett. 
Carter-nek az Kuglena üröcskeire vonatkozö vizs- 
gälatait Stein következöleg foglalja össze : «CARTER-t 
illeti azon erdem, hogy ezen kepletben (t. i. az EHREN- 
BERG 68 Fockr-töl idegducznak tartott szervben) 
egy összehuzödö üröcsket ismert fel. Kezdetben esak 
a különbözö egyeneknel vältozö alakja es nagysäga 
tünt fel, kesöbb azonban lassankinti, de sohasem tel- 
jes kiürüleseit is megfigyelte. Pontosabb megfigyelest 
esak a pihenö, gömbbe& hüzödott s betokozäasra keszülö 
vagy oly, mär betokozödott Euglenakon lehetett. ve- 
gezni, melyek felpukkantott tokjukböl kiszoritva, lehe- 
töleg laposra nyomattak. Ezen esetben a tulajdonkepi 
lüktetö üröcske mellett egy ezzel összeköttetesben allö 
mellöküröcske( sinus )läthatö, mely folyadekkallassan- 
kint megtelven, igen jelentekenyen kitägul, azutän 
pedig tartalmät a fölrröcskebe ömleszti, mitöl ez duz- 
zadäsig megtelik, mig a mell&küröcske eredeti terfoga- 
tära zsugorodva, igen paränyi hölyagoeskänak laätszik. 
Erre a melleküröcske üjra telni kezd s minel inkabb 
halad duzzadäsa, annal nagyobb a nyomäsa a fötröcs- 
kere; ettöl ennek tartalma legnagyobb reszt kitirit- 
! Physiologische Studien. II. H. 1854. Taf. IV. 
2 p. 60. a 23. Abra magyarazö szövege. 
3 Ueber die Organisation der Infusorien. AAP. (1856) 369. 
94 
tetik, hogy aztän a kiürülö melleküröcsketöl esakha- 
mar ismet megtöltessek.»1 
Stein vizsgälatai szerint az Kuglenäk egyetlen 
tröcskeje a garattal all összefüggesben. Ez utöbb emli- 
tett szervet, t. i. a garatot, MARREN ugyan mär 1843- 
ban fedezte fel az Euglena sangvineändl,® minden- 
esetre azonban Sreın-t illeti azon erdem, hogy ezen 
morfolögiai tekintetben igeu nagy fontossagü szerv 
elöforduläsät az Összes Euglenäknäl es szamos mäs 
zöld Flagellätnäl kimutatta s pontosan €s hiven äb- 
räzolta. A nyiläs, melylyel az Euglenäk garatja a 
külviläggal közlekedik, tehät a szäj, kisded kerek lyuk, 
mely a többnyire egyetlen, ritkän ket ostor alapjan a 
test mellsö, azaz haladas alatt elöre iranyulo vegen 
foglal helyet,azonban csak ritkan epen a cesücson,pl. az 
Euglena viridis- es E. desesnel, rendesen kisse oldalra 
szoritva, s az Muglenänak oldalröl valö tekintesenel 
kis kiesipett melyedesnek lätszik, melyet kiduzzadö 
felsö6 &s alsö ajak hatärol; ezen ajkak közötti kis 
melyedest mär a regibb buvärok, igy EHRENBERG € 
Dusarpın is ismertek s jellemzöen rajzoltäk, söt 
EHRENBERG azon gyanıtäsnak is adott kifejezest, hogy 
itt keresendö a szäjnyiläs.” A szäjnyiläs egy befele 
elkeskenyedö S-alakuan hajlott kürtszerü garatba ve- 
zet, mely a betüremlö euticuläval van bevonva, s nem 
| tekintve azt, hogy csillöszörökkel boritva nincsen, s 
hogy sokkal szükebb &s finomabb, megegyezik sza- 
mos csillöszörös äzalekällatka (pl. a Vorticellafelek, 
Parameciumok, Colpoda, Colpidium stb.) kürtalaku 
garatjaval. Ha ezen, StEın-töl igen pontosan s hiven 
rajzolt szervet, mär egyszer valamely nagyobb Eugle- 
nänäl, pl. az Eurengere ältal Amblyophis viridis- 
nek nevezett aränylag öriäsi testli s lomhän mozg6 
alaknäl, vagy az Euglena Oxyuris es Phacus Pleu- 
ronectes nagy peldänyainal felismerhetjük, könnyen 
megtalälhatjuk a kisebb alakoknäl is. Sem szerint 
az egyetlen lüktetö üröcske ezen garatnak belsö, elmo- 
södott körvonalu vegevel äll egy finom vezetek ältal 
összeköttetesben s e szerint mintegy kocsänyon latszik 
lögni. «Azüröcske — mondja Sreın* — majd fel- 
duzzadt, majd kisebb terfogatra hüzodott össze, neha 
szabälytalan karejos alakot öltött, vegre azonban el- 
' III.p. 144. CARTER, Annals of. natur. History. vol. 
20. (1857) 34&—35. 
® Recherches sur la rubröfaction des eaux. Nouv. 
Memoires de l’Acad. roy. du Bruxelles. v. ö. StEm III. 
p- 66. 
® Infusionsthierehen. 100. 
* TII. 144. 
