95 
enyeszett a garattal valö összeköttetese s erre ismet 
egy közönseges üröcskeve gömbölyödött. Melleküröcsket 
mindeddig nem tudtam talälni ; ha ilyen van, ügy 
egyenesen ez tartandö a tulajdonkepeni lükteto Üüröcs- 
kenek.-— Ezen es sok hasonlö eszleletböl az Euglenak 
es arokon Flagellätok üröcskejenek kettös feladatara 
következtetek. Egy reszt ugyanis a szajon s garaton dt 
beömlö folyekony täplalekot fogja felvenni s habär 
tökeletlen összehuzödasai ütjan a környezö teställo- 
mänyba nyomni, mäs reszt azonban a testürböl ( helye- 
sebben testallomanyböl) összeszivargo folyadekot az 
ellenkezö üton kifele szallitani.» 
Ugy hiszem, nem szorul hosszas ervelösre, hogy az 
Euglenäk es rokon Flagellätok tiröcskejenek a STEIN 
felfogäsa szerint valö kettös es pedig egeszen ellente- 
tes miiködese alig kepzelhetö; Stein szemlatomäst 
maga legjobban erezte ezt s ezert nem zarta ki a 
Carrer-fele melleküröcske jelenletenek lehetöseget, 
melyet, ha esakugyan megvan, hajlandö a tulajdonkepi 
lüktetö, azaz üritö röcskenek tekinteni, mig a garat 
belsö vegevel összefüggöiröcske ez esetben termeszete- 
sen esak viznek a Flagellät testebe valö vezetesere 
szolgälhatna. Hosszas es ismetelve vegezett vizsgala- 
tokra tämaszkodva, hatärozottan velem ällıthatni, 
hogy az Euglenäknak, Phacusoknak s mäs rokon zöld 
Flagellatoknak esakugyan ke6t üröeskejök van: 
az egyik, melyet Stein igen pontosan leirt, a garat 
also vegevel all összefüggesben s kizärölag arra szol- 
gäl, hogy a garaton ät beäramlö vizet lomha össze- 
hüzödäsai alatt, mi közben egeszen soha sem ürtil ki, a 
protoplazmaba nyomja, melyben közvetetlentl ki nem 
vehetö pälyäkon terjed el; a mäsik ellenben, Carrer 
mellektiröcskeje, EHRENBERGIdegdueza, melynek jelen- 
letet CLAPAREDE is megerösiti, a garat lefutäsänak 
mintegy közepe tajan, vagy meg valamıvel feljebb fog- 
lal helyet, s tenyleg ez felel meg a esillöszörös äzalek- 
ällatkäk lüktetö türöeskejenek. Az Euglenäk mindket 
üröceskeje a keregretegben fekszik ugyan, de ellenkezö 
oldalon, ügy hogy a lencserendszernek a felületre 
valo beällitäasänal esak az egyik lätszik, a mikrometer- 
csavarnak gyenge fel- &s lecsavaräsakor pedig a ket 
üiröcske egy esalö keppe foly össze, mintha esupän egy 
tiröeske lenne, melynek a mäsik csupäan karejszerü 
kiöblösödeset kepezi. Ketsegkivül ily csalökep utan raj- 
zolta Stem a Phacus Pleuronectes Gröeskejet karejos 
tirnek,! melynek körvonalai egeszen hivek, esakhogy 
a felsö Öböl esak lätszölag van az alsöval összekötve; 
* III. Taf. XIX. fig. 58. 59. 60. 63. 94. 
tenyleg egy külön üröcskenek, a tulajdonkepi lüktetö- 
tiröcskenek felel ez meg, melyet az esyik äbran (64) 
csakugyan STEIN is az alsötöl elvälva rajzol. A lapi- 
tott testü Phacus Pleuronectes epen a legalkalmasabb 
a ket üröeske tanulmänyozäsära. Ezen Flagellät kisse 
feldomborodö lapjanak, melyet hätoldalnak nevez- 
hetünk, hossziranyu közepvonalaböl eles taraj emel- 
kedik ki, mi ältal a test jobb es bal felre oszlik, s igen 
jöl kivehetö, hogy a garat alapjan a hasoldalon van 
az egyik, a garat közepe täjän pedig, a hätoldalon, a 
mäsik üröcske. Ha ezen, az oldalt allö szemfolt altal 
jelelt tulajdonkepi lüktetö üröcskenek mtiködeset 
fisyelemmel kiserjük, mi alomhäbb mozgäsu nagyobb 
Euglenäknal sa Phacusokndl, melyek gyakran hu- 
zamosabb ideig vesztegelnek mozdulatlanul esy he- 
lyen, epen nem jär nehezsegekkel, meggyözödhetünk, 
hogy szabalyos idöközökben teljesen összehuzödik s 
ismet megstelik, s hogy systoleja alkalmäval tartal- 
mät egy szerfelett vekony, de a nagyobb Kuglenäknal 
gyakran igen vilägosan meskülönböztethetö, resszerü 
järaton ät a garat szajvegi reszebe ürıti, hol a jaratot 
körvonala igen elesen lathatö. A nagy Kuglena sang- 
vineanäl a lüktetö Gröcske körületeben a systole kezde- 
tekor esokorszerü öblök jelennek meg, epen olyanok, 
mint szamos csillöszörös äazalekallatkanal. Gömbbe 
huzödott Euglenäknäl härom üröesket lehet megkü- 
lönböztetni; ezek közül az egyik, a viz bevezetesere 
szolgalö, a mäsik kettönel kisebb s a szemfolttal jelelt 
tiröeske systoleja alatt telik meg, azutän pedig aman- 
nak diastoleja alatt eltünik, ketseg kıvül nem egyeb, 
mint az elöbb emlitett kivezetö järat, mely az össze- 
sömbölyüdeskor, midön az Euglena hossztengelye ira- 
nyaban megrövidül, szethüzödik s egy melleküröcsk&ve 
tägul. Ismeretes, hogy a fedölemez alatt meg nem 
ujitott, tehat kielt s bomläsi termekekkel fertözött 
cseppben hosszasan tartott veglenyek üröcskei egyre 
lomhäbban mtüködnek s vegre egeszen kitägulva, 
megszünnek lüktetni; ez eszlelhetö az Euglenakon s 
Phacusokon is, melyeknek garatvegi es szemfolt mel- 
letti üröeskeje ily körülmenyek között megsztnik lük- 
tetni, az utöbbinak kivezetö jarata pedig szinten egy 
gömbölyüded tiröeskeve taguls ekkor a harom üröcske 
härom öböllel ellätott egyetlen üröcskenek tarthatö, 
minöt Stein rajzol a Phacus Pleuronectesnel.! 
Az elöadottak szerint, melyek Srem vizsgälatait 
reszben mödositjäk, reszben kiegeszitik, a CARTER 68 
ı III. Taf. XIX. fig. 60. 64. 
