Srem leirasai közötti elterest nemileg kiegyenlitik, az 
Euglenäk &s Phacusok, nemkülönben mindazon zöld 
Flagellätok, melyeket Stzın az Buglena &s Chloropel- 
tisfelek esalädjäba foglal, egy kürtszerü garattal vannak 
ellätva, mely folytonosan vizet vezet a belsö vegen 
levö tröcsk&be, melyet STEIN &s CARTER egyarant meg- 
különböztetett ; ezen üröcske, melyet müködesenek ki- 
emelesere nyeldeklö üröcskenek akarok nevezni, meg- 
telven, tartalmat a protoplazmaba nyomja, mit mär 
STEIN is felismert. A tulajdonkepi lükteto üröcske fel- 
jebb, a szemfolt mellett foglal helyet; ez az, melyet 
CARTER melleküröcskenek nevezett s melyröl Stein, ha 
elöforduläsa bebizonyodnek, felteszi, hogy a valödi 
lüktetö üröcske ; tenyleg az.is, mely a benne összegytilö 
folyadekot egy finom, alkalmilag melleküröeskeve ta- 
gulö jaraton ät kis kerek nyiläson a garat felsö reszebe 
üriti, mely tehät folyadek bevezetesere s kiüritesere 
szolgalö esarnokot kepez. E szerint az ellenkezö mtikö- 
desü tiröeske közvetitesevel a folyadek a szöban forgö 
Flagellatok testet szabälyos &s ällandö äramokban 
järja at: anyeldeklö üröcske a garaton beömlö 
vizeta protoplazmaba szoritja, s ez atesten 
vegig szürödve s taplalö legnemet bomlaäsi 
lesnemmel ceserelve fel, lüktetö 
tiröcskebe gyül össze, mely azt kihajtja. 
vegre a 
Nem tehetem, hogy e helyen ki ne emeljem azon 
meglepö megegyezest, mely a moszatoktöl, nevezete- 
sen a Palmellaceäktöl oly nehezen elvälaszthatö Bu- 
glenak- s a esillöszörös äzalekällatkäknak StEeım sze- 
rint legmagasabb k&pviselöi, a Vorticellafelek garatja s 
lüktetö üröeskeje között szerkezet es elhelyezes tekin- 
teteben megvan. A Vorticellafelek (melyekhez az 
Ophyridium- es Urceolariaf elek is szämithatök) kürt- 
alaktı garatjanak aläfele elszukülö resze, melyet a 
szerzök garatnak, nyelöcsönek vagy bärzsingnak 
(phurynz, oesophagus) neveznek, egy orsö- vagy 
ezitromalaku ärbe nyilik, mely teljesen megfelel 
az Euglenäk nyeldeklö üröcskejenek s a gara- 
ton at felvett tartalmat ritmikus összehuzödasaival 
tova szallitja, meg pedig nem lathatatlan pälyakon, 
hanem a nagyobb Vorticellafeleknel, — mikent 
GRERFF! €s WrzesnIiowskr? vizsgälatai utjan isme- 
retes, — egy igen jöl kivehetö ivelt, finom, resszerü 
järaton ät, mely a nyeldeklö tartalmät a keregplasmä- 
! Untersuchungen über die Naturgesch. der Vorticellen, 
AN. XXXVII. (1871) I. 200. 
® Beiträge zur Naturgesch. der Infusorien. ZWZ. XXIX. 
(1877) 303. 
96 
böl a belplasmäba szällitja. A lüktetö üröcske a Vorti- 
cellafeleknel is a garat mellett foglal helyet s tartal- 
mät vagy közvetetlenül, vagy egy finom jarat, vagy egy 
melleküröcsk&ve tagulö öböl közvetitese ältal juttatja a 
garatnak legmellsö, elöcsarnoknak nevezett r&eszebe. 
Az ezen berendezesnel mutatkozö alaktani különb- 
segek alärendelt erteküek, s reszint egyszerlien a nagy- 
sagra, reszint az elkülönüles fokära szoritkoznak, 
mely magasabb a Vortiellafeleknel, mint az Kugle- 
näkndl ; a garat €s nyeldeklö üröeske feladata ellenben 
ugyanazon mörtekben ter el egymastöl, a mily mer- 
tekben különbözik a levelzölddel äthasonitö Bugle- 
naäk taplälkozäsa a Vorticellafeleketöl. Az Eugylenäk 
ugyanis csupän vizet nyelnek, a Vorticellafelek ellen- 
ben vizzel együttszerves taplalekot is, a lüktetö Üröcs- 
kenek ürıtö nyilasa pedig egyuttal az emesztesre 
nem alkalmas taplälek alkatreszeknek kivezetesere is 
szolgäl. 
‚1 taplalek felvetelere s megemesztesere valo 
elkülönülesek. 
A sokgyomrü emesztökeszülek tana, minthogy tart- 
hatatlansagat Dusaroın, MEYEN &s SıEBoLD kimutatta, 
az ujabb buvärok között nem akadt többe követökre, 
esak maga EHRENBERG kisertette meg meg egyszer, 
eletenek alkonyän tekintelyenek egesz sulyaval, vedel- 
mere szällani.! EHRENBERG ezen felszölalasaban, 
melyben az ujabb buvärlatok ertekeröl sertö kiesiny- 
lessel nyilatkozik, egyetlen uj eszleletet sem közöl, 
hanem egyszerüen beeri avval, hogy regi keszitme- 
nyeit elökeresve, a 27 ev elött üvegre szäritott äza- 
lekallatkäkon fantäziajaval ugyanazon sokgyomrü 
emesztökeszüleket rekonstruälja, melynek letehez 
1530 öta jobb ügyhez meltö szivössäggal ragaszko- 
dott. Az ily keszitmenyek, melyeknel az äzalekaällat- 
känak eltorzulva összeszäradt testebe a r6szletek javät 
bele kell kepzelni, a szubjektiv felfogäs sikamlös lejtö- 
jere vezetnek, s voltak&pen mitsem bizonyitanak; 
mert, mint a fantäzia szeszelyes jäteka kinek-kinek 
pillanatnyi kedelyhangulatähoz kepest mäs &s mäs 
kepeket varäzsol a föllegekbe: epen ügy äll a dolog 
az äzalekällatkäknak beszäritäs utjan elöallitott köd- 
kepeivel is. S ha Srzın megis szüksegesnek tartotta 
EHrengerg felszölaläsät alapos &s hosszas ervelessel 
! Ueber die seit 27 Jahren noch wohl erhaltenen Or- 
ganisationspräparate des mikroskopischen Lebens. Abhandl. 
der Berliner Akad. der Wissensch. aus dem Jahre 1862. p. 
39—74. Mit 3 Kupferta feln. 
