98 
s irbelüiek egymässal szoros rokonsägi kapesolatban 
ällananak, mit üjabb büvärlatok legkevesbbe sem 
erösitettek meg. Az azalekällatkäk s örvenykek kö- 
zötti megegyezes is esakis arra szoritkozik, hoey, 
mint ULyAnın 68 GRAFF ällitjäk,! az örvenykek ey 
reszenel (Aczla, Ulyanin) a belesö egeszen hiänyzik 
s a täplälek a kisded szäjnyiläson ät egy tiröeskekben 
es zsireseppekben gazdag lägy ällomanyba jut; ezen 
tenyallasböl azonban, felfogäsom szerint, GRAFF, mi- 
kent elötte CLArArkpr, jogtalanul vonja azon követ- 
keztetest, hogy az äzalekällatkäk &s örvenykek köze] 
rokonsägban ällanak, mivel az utöbbiak testüknek 
szövetekböl valö Összetetele altal az elöbbiektöl igen 
lenyegesen különböznek; s Grarr-nak egy rövid meg. 
jegyzeseböl arra lehet következtetnünk, hogy ezen 
lenyeges különbseg az äzalekällatkäk s belnelküli 
örvenykek belällomänya (Marksubstanz) között is 
megvan. GRAFF ugyanis azt mondja, hogy a Schizo- 
prora venenosa belällomänyänak esyes darabjai az 
örvenyke testenek szetszakgatäsa utän amoebaszerü 
mozgäsokat mutattak, miböl az a következtetes von- 
hatö, hogy a belnelküli örvenykek belällomänya 
amoebaszerl sejtekböl van összeteve, mig az äzalek- 
ällatkake egynemü sarcodeböl all, melynek szetszak- 
gatäs utjan izolält darabjai amoebaszerti mozgäsok 
vegzesere nem kepesek. 
Igen nagy hatärozottsäggal nyilatkozott a LacH- 
MANN- 8 CLararüpe-fele felfogäs mellett, miutän az 
STEIN ket monografiäjänak megjelenese öta jöreszt 
elejtetett, ujabb idöben GrEEFF RıcHarp; szerinte az 
äzalekällatkak testlire a 26 szoros ertelmeben gastro- 
vascular-ür, mely az emösztes es keringss munkäjät 
epen oly mödon vegezi, mint az tirbeltieknel, tartal- 
mät pedig reszint emesztes alatt ällö, reszint mär 
folyösitott täpszerek higanfolyö p6pje, azaz chymus 
kepezi, mely uj täpläleknak es viznek a szäjon valö 
bevitele s az äthasonitäsra nem alkalmas anyagok- 
nak alfelnyiläson ät törtenö kiüritese következteben 
folytonos vältozas alatt all.? 
Azon okok, melyeket Sram a LacHmann €s OLA- 
PAREDE em6sztötirröl szölö tananak ezäfolasara fel- 
sorolt,® teljesen elögsögesek a GrEEFF ältal megüjitott 
schichte wirbelloser Thiere an der Küste Normandie ange- 
stellt. Mit 18. Kupfertafeln. Leipzig 1863. 14. 
* Kurze Berichte über fortgesetzte Turbellarien-Studien. 
ZWZ. XXX. Supplem. (1878) 463. 
® Untersuchungen über die Naturgeschiehte der Vorti- 
cellen. AN. 37. Jahrg. I. B. (1871) 191—192. 
3 I. p. 58-60. 
tannak megezäfoläsära is. Testürröl nem lehet ott 
szö, hola test tömöttebb köregretege minden hatärvo- 
nal nelkül elmosödva megy ät a belällomänyba, mely, 
nem tekintve higabb összeälläsät, k6ömszerek iränt 
egeszen ügy viseli magät, mint a k&regreteg. Ha az 
äzalekallatkak esakugyan cehymus-szal telt testürt 
zärnänak magukban, ketsegkivül az volna värhatö, 
hogy az äzalekällatka testenek megsertesere a chy- 
mus kifoly, s a testlüir lathatöva välik. Ha azonban 
kiserlet kedveert valamely nagyobb äzalekällatkät, 
pl. egy Stylonychiät kettemetszünk, meggyözödhe- 
tünk, hogy a metszö lap hosszü ideig vältozatlanul 
marad s egyetlen esepp chymus sem foly ki. Mint a 
testür jelenlete ellen szölö fontos ervet felemlithetjük 
meg, hogy a szäjnelküli Opalinafelek, Acinetafelek 
es Grregarinäk belseje &p olyan pepszerti ällomänyböl 
äll, mint a szäjjal ellätott veglenyek&; mär pedig 
ezeknel, mivel nem vesznek fel emösztest igenylö 
taplalekot, bizonyara nem lehet szö chymusröl. 
Mindezekböl azon következtetest vonhatjuk, hogy 
a veglenyek legtöbbjenek belsejet kepezö higabb 
szemecskes allomäny nem egy külön testürt kitöltö 
chymus, hanem, mint mär Dusarpın s utäna SIEBOLD 
tanitotta, a veglenyek testet kepezö sarcodenak, azaz : 
protoplazmänak azon higabb belsö resze, melyet a 
tömöttebb külsö reteget kepezö keresplasmätöl valö 
megkülönböztetestil, mär fennebb belplasmänak ne- 
veztünk, s mely az emesztö veglenyeknel termeszete- 
sen a chymust is magaban foglalja, a mennyiben az 
emesztes, a chymifikätiö benne megy veghez; ezert 
azonban chymus nevvel ep oly kevesse jelölhetö, 
mint a szöveti sejtek belplasmäja, hacsak nem aka- 
runk — a bennfoglalt resz elnevezeset az egeszre 
alkalmazva — synekdocheval elni. 
A mi a Trachelius Ovum- 6 Loxodes Rostrumnäl 
ällitölag elöfordulö elägazö belet illeti, ujabb vizs- 
gälatok szerint egyszerli protoplazmagerendäzat ez, 
minö pl. a gyorsan növö növenysejteknel oly gya- 
kori, s melylyel egeszen megegyez6, viztiszta ürök ältal 
elvälasztott ; elägazö protoplazmagerendäzat a Nocti- 
lueaknäl is regöta ismeretes, s egeszen helyesen ertel- 
meztetett.1 
Miutän mär azt hihettük, hogy a veglenyek bele- 
nek elöforduläsa szöba sem jöhet többe, legujabb 
! Stein. I. p. 83. GEGENBAUR. Grundzüge der vergl, 
Anat. II. Aufl. (1870) 103. ©. Scaumipr. Handb. der vergl. 
Anat. VI. Aufl. (18572) 85. Haecker, Zur Morphologie der 
Infusorien. Jenaische Zeitschr. VII. B. 4. H, (1873) 546. 
