101 
ben vannak elhelyezve? — Mindezekböl lathatö, 
hogy FromenteL-nek nagy hatärozottsäggal kimon- 
dott tana az eszleleti t&nyekkel nem äll összhangzas- 
ban, söt meg a sajät munkaäjähoz tartozö rajzok r&sz- 
leteitöl is fenyesen megezäfoltatik. 
Szüksegesnek tartom azonban e helyen Fro- 
MENTEL-nek következö szavaira megis megjegyzest 
tenni. «Azt mondottuk fennebb, hogy a sarcodicus 
ällomäny ältal összenyomott bel hartyaja annyira re- 
dukälva lehet, hogy vegkep kikerülheti a figyelmet; 
mäs esetekben a bel lefutäsa meg üressege alatt is 
läthato marad; ezen tenyalläs különösen könnyen 
konstatälhatö oly äzalekällatkaknäl, melyek festö 
anyagot tartalmaznak, mely a bel szomszedsägaban 
valö gyer elöforduläsa, vagy hiänya miatt vilagosan 
hagyja a belcsö lefutäsät kitlinni.»! S e helyen a XV. 
rajzlap 6. äbrajära hivatkozik, melyen a belesö egesz 
lefutäsaban vilagosan lathato. 
Az idezett rajzon ugyan abszolut semmi belcsator- 
nänak tarthatö reszletet sem lehet fölfedezni, a követ- 
kezö 16. rajzlap ugyanazon (6) szaämmal jelelt äbrajan 
ellenben egy pörgen csavarodott bel van jelezve; e 
szerint tehät hibasnak kell az idezest tartanunk, s 
azt esakis az utobbi rajzra vonatkoztathatjuk. Ezen 
raja egy levelzöld testeeskeket tartalmazö heterotrich 
azalekällatkät äbräzol, melyet Fromenten Leucophrys 
patulä-nak nevez, mely azonban bizonyära azonos a 
STEIN 68 WRZESNIOWSKI vizsgälatai utän igen ponto- 
san ismert Olimacostomum virens-szel.” JoBarD-Mv- 
TEau ürhölgy rajza a Stein es WRZEsnIowskr-töl 
ugyanezen äzalekällatkäröl adott pompäs rajzokhoz 
kepest felettebb tökeletlen ugyan, de azert eleg hi- 
ven adja a szäjhoz pörgen csavarodö serteivet, a täg 
garatotsatest hatso vegen levö lüktetö üröesket. Fro- 
MENTEL 8 szöban forgo äzalekällatka reszletes leir&- 
sanäl, annak magjaröl, mely STEIN szerint: «hosszü, 
egynemü hengeres zsineg, mely igen különbözö mödon 
van hajolva es csavarodva; gyakran 8-as hurok-, vagy 
patköalaku, vagy csakmem pörgen cesavarodott,»® 
semmi emlitest sem tesz; * az idezett rajzon ellenben 
! Id. m. 35. 
® Stem, II. 210. Taf. IV. Fig. 2-9. WRZESNIOWSKI» 
Leucophrys Claparedii. Annal. des sc. natur. 1861. IV. ser. 
Tom. XVI. 327. Pl. 8. fig. 1—4. Toväbbä : WRZESNIOWSsKI, 
Ein Beitrag zur Anatomie der Infusorien. AMA. V. (1869) 
35. Taf. 4. fig. 21—22 Wezesniowskı itt megjegyzi, hogy 
az ältala Deucophrys Claperidii nevvel jelelt s hibäsan üjnak 
tartott äzalekällatka azonos a Olimacostomum virens-szel STEIN. 
> Id. m. 219. 
® Id. m. 295. 
ugyanazon täjon, melyen a magnak kell lefutnia, egy 
a mag vastagsägäval teljesen megegyezö, pörgen esava- 
rodö vilägos zsineg van feltüntetve, mely körül a le- 
velzöld-testeesk&k gy&rebben vannak elhelyezve, s ez 
| az, a mit Fromenteu eg6sz lefutäsäban vilägosan lät- 
hatö belesatornänak tart! 
Mindezekettekintetbe veve, habozäs nelkülkimond- 
hatjuk, hogy a Fromeneer-töl felfedezett bel egy- 
ältaläban nincs meg, FROMENTEL egesz tana pedig 
hiänyos 6s felületes megfigyelösen alapszik, s ha va- 
lakire, ügy bizonyära 6 r& magära leginkäbb alkal- 
mazhatök sajät szavai: «Combien on doit regretter 
que des travailleurs serieux des savants distingues 
se laissent entrainer par une imagination trop ar- 
dente, ou se contentent de continuer & propager des 
erreurs grossieres sans se donner le peine de verifier 
le dire de leurs devanciens !»® 
Az elöadottak utän, ha a valöt a költöttöl lelki- 
ismeretesen elvälasztjuk, vegre megis esak annak el- 
ismerösere kell jutnunk, hogy mindazok a büvärok, 
kik a veglönyeknek emesztö-ürt, egy vagy sok gyom- 
rot s külön belet tulajdonitottak, t&vedtek, s hogy a 
nagyerdemü Dusarnın egyenesen fejen talälta a sze- 
get, midön EHRENBERG sokat bamült tanäval szem- 
ben egesz hatärozottsäggal kimondotta, hogy a 
sareode, vagy protoplazma az, mely az emesztes 
munkaäjät vegezi. 
Azon szilärd täplälekot felvevö veglenyeknel, me- 
lyeknek belplasmäja tömöttebb összeälläsu keregreteg- 
gel, s gyakran cutieulava tömörtilt hatärhärtyaval 
van boritva, a testfelületnek minden pontja termesze- 
tesen nem lehet egyaränt alkalmas a täpläleknak be-, 
az ürülekeknek pedig kibocsätäsära, s ezeknel, me- 
lyekhez a csillöszörös azalökällatkak, Fl ıgellatok es 
es Noctilucäk tartoznak, ällandö szäjnyiläs s több- 
nyire külön alfelnyiläs is van kifejlödve, melyek kö- 
zül az elöbbi egy esaknem mindig jöl kivehetö nye- 
löesön vagy garaton (oesophagus, pharynx a külön- 
bözö szerzöknel) ätvezeti a täpläalekot a vegleny 
belplasmajäba, mig az utöbbi esak az ürites pillana- 
täban nyilik meg. hogy nyomban ismet teljesen el- 
zärödjek. 
A csillöszörös äzalekällatkäk szajanak elhelyezese 
6s szerkezete aränylag igen täg korlätok között väl- 
tozik. A mi az elöbbi viszonyt illeti,lehet a szäj a test 
hossztengelyönek mellsö vegen (pl. Enchelyodon), a 
esonkitott, korongszerü mellsö testveg szegelyen (pl. 
ı Td. m. 921. 
