104 
lätszik, melyben az elnyelt szilärd testek teljesen 
körülzäarva fekszenek.! SreBoLp ezen leiräsa csak 
annyiban kivän kiegeszitest, illetöleg mödositäst, | 
hogy nem a garat hüzödik össze, hanem meg a kereg- 
plasmäban fekvö nyeldeklö üröcskenek összehuzödö 
falai nyomjäk a täplalekot a belplasmäba, azaz: a 
garat egyedül a täplälek bevezetesere, az alatta kita- 
rulö nyeldeklö üröcske ellenben annak tovaszällitäsära 
szolgal. 
A Vorticellafeleknek (tägabb ertelemben veve ezen 
csalidot, azaz az Ophrydium- es Urceolariafeleket is | 
ide szämitva) igen komplikältnak latszö nyelök6szü- 
leke szinten, nemek s fajok szerint vältozö hosszusägu, 
aläfel& elsztikülö kürtalakü, esupän az Operculäriäk- 
näl zacsköszerüleg kitägulö esö, melyen egy pörgen | 
csavarodö vonalban helyezvek el alulröl fel, azaz 
a szä) fele iränyulö hosszu csillöszörök, melyek atmet- 
szeti kepen esupän 3 vagy 4, egymästöl meglehetösen 
täval ällö, esillöször-pamatnak lätszanak. A garat 
mintegy közepe täjänak domborodott oldalaböl indul 
ki az ätmetszeti kepben sertenek latszö hullämzö 
härtya, alsö elkeskenyedö vege pedig egy orsöalaku 
tägulatba vezet, melybe a garaton lehuzödö esillöször- 
sornak egy vegsö bojtszerüi pamata belelög.? Lach- 
mann, kinek a Voticellafelek garatjära vonatkozö 
elsö pontosabb adatokat köszönjük, a garat mellsö 
reszet, mely az alfelnyiläst is elfogadja, az elöcsarnok- 
nak( vestibulum ), atoväbbit nyelöcsönek (@sophaqus ), 
az orsöalakü tägulatot pedig garatnak (pharynzx) ne- 
vezi,* s ezt a terminologiät CLAParEpe is elfogadta; ° 
Sters ellenben az egeszre megtartja a garat (Schlund) | 
kifejezest,® mig BürschLı ism&t elöcsarnokot s nyelö- 
csövet különböztet meg, az utöbbi elnevezest alkalmaz- 
van az orsöalaküu tägulatra. Mindezen buvärok meg- 
egyeznek abban, hogy az orsöalakü tagulat közvetet- 
lenül összefügg a garatesövel, es Srem meg különösen | 
ki is emeli, hogy a Vorticellafeleknel a taplälek-alkat- 
reszek nem vajnak a garat vegen egy hölyagszerüi 
ürt, hanem a garat orsöalaku alsö tagulataban gyül- 
nek össze.” GREEFF-et illeti azon erdem, hogy kimu- 
! Vergleichende Anat. der wirbellosen Thiere. Berlin. 
(1845) p. 16. 
2 V. ö. Bürscauı, Ueber Dendrocometes ete. ZWZ. 
XXVII. (1877) Taf. VI. fig. 21. 
® Ueber die Organisation der Infusorien ete. AAP. 
(1856) 347. 
247780. 
>51. 3. 
® Id. m. 67. 
* Id. m. id. h. 
' tatta, hogy a garat az orsö-alaküu tägulatnal vegzö- 
ı dik s egy külön összehüzödö falu «hasas töleser» -be 
nyilik.! Ezen &szlelet helyesseget WRZESNIOwWsKI meg- 
erösitette s meg hozzeteszi, hogy az Epistylis flavi- 
cans garatjanak vege egy gyürüs, diaphragmaszerti 
redö ältal elzärhatö.*® 
StEm, miutän kiemelte, hogy nyeleskor a garat 
orsöalakü vege hüzödik össze, a nyeles toväbbi folya- 
matät a következö elethü kepbe foglalja: «A garatböl 
a parenchymäba hatolö falat a test hätsö feleben egy 
hosszabb vagy rövidebb ivet ir le, miközben a garat 
vegetöl elöször lefele halad s azutän a hatsö testveg 
közeleben a garattal ellenkezö testoldalra hajlık at 
s itt többnyire meg egy darabig felfele hatol. Ezen 
lefutäsa közben egy mellül gömbölyödött, hatüul hegyes 
zsineget kepez, mely neha mög akkor is összefügg a 
garatveggel, midön mellsö vege mär a test ellenkezö 
oldalara erkezett. Ez esetben a szakadatlan, ivalaku 
, zsineg egeszen a garattal összefüggö belnek lätszik. 
Nehäny pillanat alatt azonban a parenchyma, mely- 
ı nek összefüggeset a falat megszakittotta, a garat- 
vegtöl kiindulölag ismet elzarödik s ez altal a falat- 
nak hätsö alkatröszei a mellsökhöz szorittatnak, sazon 
| helyen, melyet a tovabb nem mozgö falatnak mellsö 
vege foglalt el, egy gömb kepzödik, EHRENBERG 
gyomorhölyaga».? 
CLaPsREDE €s Laucmann szinten emlitest tesz 
| 
arröl, hogy bizonyos äzalekallatkaknal, melyek alatt 
ketsegkivül a Vorticella-felek ertendök, a garatböl 
| kinyomulö täplälek-rögöeskek haladasuk alatt gyak- 
ran egy vilägos baräzdat hagynak maguk mögött, 
melyet könnyen belnek lehetne tartani; * EnGELMANN 
pedig az Epistylis Nymplharumnäl igen hiven äbr&- 
zolja ezen vonalat.° 
Az elöadottak utän nem szorul tovabbi bizonyi- 
täsra, hogy tevesen tulajdonitjäk GREEFF-nek azon 
erdemet, hogy a Vorticellafeleknel a nyel6s alatt lät- 
hatö ivelt järatot, melyen a falat vegig halad, fel- 
fedezte;; ismeretes volt az mär jöval GREEFF vizsgä- 
latai elött is. GREEFF vizsgälataiban ® esak annyi az 
üj, hogy kimutatta, hogy a garat alatti orsöalaku 
! Untersuchungen über den Bau und die Naturgeschiehte 
der Vorticellinen. AN. 37. Jahrg. (1871) 200. 
® Beiträge zur Naturgeschiehte der Infusorien. ZWZ. 
| XXIK. (1877) 297. 
13. 
* 1. 35. 
| ° Id. m. Taf. 31. fig. 18. 
| ° Id. m. 200. 
