N en UL LU LLLLLLLDLLLLLLLLLLLLLUDLU u 
105 
tägulat nem tartozik a garathoz, s hogy nagy hatäro- 
zottsaggal nyilatkozott a mellett, hogy a tägulatot 
s az ennek folytatäsät kepezö järatot külön här- 
tyas fal hatärolja, mit Wrzeswtowskı is megerösit.! 
Üj toväbbä azon felfogäs, hogy a garat alatti tä- 
gulat «gyomorkenzödes elsö kiserlete»-nek, az ivelt 
esatorna pedig «primitiv belesö»-nek tartandö,? vala- 
mint az, hogy ezen esatorna a belplasmäban, azaz 
GREEFF szerint a testürt kitöltö chymusban szabadon 
lebeg.”? Ismetelt vizsgälatokra tamaszkodva allıthatom, 
hogy a garat, mint GREEFF &s WRZESNIOwskT ällitjak, 
csakugyan az alatta levö orsöalakü tägulatba nyilik | 
s esillöször-bojtot viselö vege igen viläagosan kivehetö ; 
arrol azonban, hogy ezen tägulat s a folytatäsät ke- | 
pezö jarat külön kettös körvonalu härtyaval lenne 
boritva, — s esak ilyen tekinthetö kulön falnak, — 
nem gyözödtem meg. Az egesz garat utän következö 
resz, mint a lüktetö üröeskek s az ezekhez vezetö jära- 
tok, a keregplasmäba väjt ürnek, illetöleg järatnak 
latszanak, mi terme&szetesen nem zärja ki annak lehe- 
töseget, söt valöszinüseget, hogy a keregplasmänak 
tömöttebb hatärrege környezi. A csö lefutäsäban 
azonban meg ezen tömöttebb hatärreteg is hatärozot- 
tan hiänyzik. — E mellett szöl azon GrEREFF-töl is 
felemlitett körtilmeny, hogy a garat alatti tägu- 
lathöl kinyomott falat majd hosszabb, majd rövidebb 
ivet ir le, azaz: a falat a järat bärmely pontjan ät 
belenyomulhat a belplasmäba, tehät külön fala semmi | 
esetre sem lehet ;s egyedül a garat alatti tägulat össze- 
huzödasanak erelyetöl függ, hogy a falat hosszabb 
vagy rövidebb pälyat vajjon a keresplasmäban. 
GREEFF teljesen erezte ezen ellenvetes fontossägät 
s bizonyitö ereje elöl azon egyetlen &szlelettöl sem 
tämogatott, egeszen Önkentes feltevessel igyekezett 
kiterni, hogy a falatot vezetö esö szabadon belelög 
a testürbe sa chymus nyomäsätöl helyzetvältozäst 
szenvedhet. 
Mindezeket tekintetbe veve, azon eredmenyre 
jutunk, hogy a Vorticellafeleknek igen bonyolödott- 
nak lätszö garatja lönyegeben nem ter el az Oxy- 
tricha-felek es Parameciumok garatjätöl. A garat a 
Vorticella-feleknel is a keregplasmänak egy üregebe 
nyilö kürtalakü esö. Az, a mit Lachmann pha- 
rynznak, STEIN a garat orsöalakü vegenek, BürschLı 
@sophaqusnak, GREEFF elsö gyomorkiserletnek tekint- 
Id mI97: 
=a7d. "m. 205. 
® Id. m. 203. 
EnTz G. Veglenyek. 
| hetötöleserszerü tägulatnak nevez, egeszen homolog &s 
| analog az Oxytricha-felek es Parameciumok nyeldeklö 
üröcskejevel. Az elteres csak abban äll, hogy az Oxytri- 
cha-feleknel es Parameciumknäl a nyeldeklö üröcske 
a falatot közvetetlenül a belplasmäba nyomja, mig a 
Vorticella-feleknel, a keregplasmäban kiväjöodö majd 
 rövidebb majd hosszabb ivelt järatot fut meg, mielött 
a belplasmaba nyomödnek. 
A mäsik esoportba azon garatokat sorolom, melyek 
mint a Holotrichek legnagyobb reszenel, valamint 
Stein Hypotrichei között a Chlamydodon- es Ervilia- 
felek esalädjäba tartoz6 äzal&källatkäknäl, esillöszörö- 
ket nem viselnek. Mindezen garatok közvetetlenül a 
belplasmäba vezetnek s majd sima, merev ( Ervilia- 
| felek), majd többe-kevesbbe terjed&keny härtyäs esö- 
vek. A szükebb hatärok között terjedekeny garatok 
köze tartozik a Chlamydodon-, Nassulafelek s a 
 Prorodon ügynevezett varsaalakü garatja, mely 
finom härtyäs falän hossziränyü savokban elhelyezett 
aläfele elkeskenyedö s a garat belsö ürebe kisse be- 
szökellö tömött, rugalmas palezikakat, fogpalezikakat 
visel. Ezen varsa-alaku garathoz igen hasonlit az 
Einchelysfelek legnagyobb reszenek rendkivül tägule- 
kony härtyäs garatja, mely nyugalomban hossziränyu 
redökbe van szedve, melyek nyeleskor teljesen elsi- 
mulnak. 
Mindazon äzalekällatkaknak, melyeknek szajuk 
van, ketsegkivül van alfelnyılasuk is, esakhogy ezen 
szorosan elzärhatö nyiläs rendesen Epen cesak az ürl- 
tes pillanataban vehetö eszre. A mi elhelyezeset illeti, 
ez ep ügy vältozik, mint szämos alsöbb allatnal, peld. 
a tüskebörüeknel s majd külön szäjadzik (a Hypotri- 
cheknel, a Heterotrichek es Holotrichek egy reszenel), 
majd a garat mellsö reszebe (a Vorticellafeleknöl),majd 
ismet a lüktetö üröeskevel együtt nyilik (a Stentor-, 
| Spirostomum-, egy lüktetö üröceskejü Bursariafe'öknel 
ı sa Holotrichek nagy reszenel). A keregplasma felüle- 
| tes retege, illetöleg a test ceutieularis takaröja, mikent 
| a szäjnyiläson, ügy valöszinüleg az alfelnyilason is 
betüremlik, esakhogy rendkivüli finomsäga miatt esak 
ritkän különböztethetö meg. E tekintetben a Nycto- 
therus-nembe tartozö heterotrich äzalekällatkäk kepez- 
nek igen fisyelemremeltö kivetelt, melyekn&l az alfel- 
nyilason betüremlö cuticula meglehetös hosszü, kisse 
S-alakulag esavarodö, sima, szörözetlen, garatszerü 
alfelbelet kepez, mely a belplasmäba nyılik s a lük- 
tetö üröcske tartalmanak kiüritesere is szolgäl.! 
ı Stein 11.338. 
14 
