106 
Hogy az äzalekällatkäknal a szajat, illetöleg a ga- 
ratot az alfellel, ayagy — ha, mikent az &pen emlitett 
Nyctotherusoknäl ki van fejlödve — az alfelbellel ösz- 
szekötö közepbel egeszen hiänyzik, valamint az is, 
hogy chymus-szal kitöltött emesztö ür nines meg, az 
elöadottakban bösegesen kifejtetett. Az emesztes mun- 
käjät, atömöttebb keresplasmaba elmosödva, minden 
hatär nelkül ätmenö szemecskes, pepszerti belplasma 
vegzi s az elnyelt täplälekreszeeskek majd közvetetle- 
ntil beägyazödnak a belplasma ällomänyaba, majd is- 
met elnyelt viz ältal kepezett udvartöl környeztetnek ; 
az ezentäplälekrögöket tartalmazö gömbölyü nedvürök 
a mär többször emlitett ügynevezett emesztö üröcskek, 
melyeknek teves ertelmezese EHRENBERG-et a sok- 
gyomru emesztö k&szülekröl szölö tanra vezette. 
Az äzalekällatkäk, valamint a többi evö veglenyek 
is, täplälekukat epen ügy megvälasztjak, illetöleg meg 
nem välasztjak,mint a magasabb ällatok. Vannak kö- 
zöttuk mindenevök, melyeknek falänk szäja minden 
elöt vagy szerves eredetüi foszlänyt, a mi esak belefer, 
egysejtü moszatokat, ällati s növenyi veglenyeket, 
kisebb sugärällatkäkat, aprö hejasokat stb. elnyel; 
ilyenek pl. a nagyobb Oxytricha-, Stentor- es Spiro- 
stomumfelek , stb. Mäsok ellenben kivälölae, vagy 
ha szerit tehetik, kizärölag egyfele taplalekot vesznek 
fel; igy pl. a Chlamydodon- es Eirviliafelek rendesen 
Diatomeäkböl, a Nassulafelek Oscillariäkböl &lnek s 
cesak ritkän, ügy lätszik csak kenyszerüsegböl nyelnek 
el Palmellaceäkat, mig a kisebb Oxytricha-, Aspi- 
disca- s Euplotesfelek välogatäs nelkül minden Pal- 
mellaceät s egyeb aprö moszatot megesznek; az Enche- 
Iys- es Tracheliusfelek ismet esaknem kivetel nelkül 
esillöszörös äzalekällatkäkat, az Amphuleptusok s a 
Trachelius Ovum különösen Vorticellafeleket nyelnek 
el s ezeknek telepeiben gyakran iszonyu pusztitäsokat 
vegeznek. 
Az äzalekällatkäk igen nagy resze asztalközösseg- 
ben (commensalismus) 6 mäs ällatokkal s ezeknek 
ürüleke, mely felig megemeösztett Palmellaceäk s egyeb 
egysejtli moszatok tarka zagyvalekaböl all, lucullusi 
teritett asztalt köpez szämukra. Ide tartozik a Vorti- 
cellafelek legtöbb k&pviselöje, melyek nagyobb kerek- 
äallatkakra, hejasokra, rovaralezäkra, esigäk es kagylök 
hejära, vagy a vizi növenyeken ülö kerekällatkäk tär- 
sasagäban telepednek le, s a mi ezeknek ürülekei- 
ben meg megehetö, mindazt ertekesitik. Hasonlö asz- 
talközössegben elnek az edesvizi Hydräkon szaladgalö 
tojäsdad polyptetvek (Kerona Polyporum) a Hydrä- 
val, mig a tänyeralaku, keringö polyptetvek ( Trricho- 
dina Pediculus) a Hydräk, kagylök s halak testfelü- 
letet, a Tritonok hugyhölyagaban elök pedig a hölyagot 
boritö nyalkaböl elnek, epen ügy, mint a kagylök 
köpenyen s kopoltyüin sürgölödö Conchophthirusok a 
kagylök nyalkajaböl. 
A pocsolyäk fenekere aprö vizi ällatoeskäk ürüle- 
keböl lerakodö finom iszap szinten gazdag taplälek- 
keszletet rejt magäban, s szamos äzalekällatka, peld. 
a Paramecium Aurelia, az Ophryoglena atra,a Cyr- 
tostomum leucas, a Loxodes Rostrum, a Metopus 
sigmaides stb. különbözö gyökerläbuval s Flagellättal 
együtt ezen iszapon El s ebben keresi taplalekät. 
A maäs ällatok felületere telepedett azalekallatkak- 
töl a legközelebbi lepes ätvezet azokhoz, melyek ällan- 
döan mäs ällatok belesöjeben tartözkodnak s gazda- 
juk etelenek morzsäiböl, vagy esak azon taplalek 
reszeeskeiböl &lnek, melyek emösztetlentl jutottak a 
vegbelbe. Ilyenek az Ophryoscolexfelek, melyek az Iso- 
trichäaval együtt ällandö laköi a kerödzök bendöje- 
nek; ilyenek toväbbä a Balantidium, Nyctotherus 68 
Plagiotoma-nemekbe tartozö heterotrich äzalekällat- 
käk, melyek köztl a Balantidiumok a disznönak s 
alkalmilag az embernek (B. coli), vagy a keteltlieknek 
(B. Entazoon, B. elongatum, B. duodeni), a Nycto- 
therusok a bekäknak (N. cor.liformis) a Periplaneta 
orientalisnak 6s Gryllotalpänak (N. ovalis), a Hydro- 
philus piceusnak (N. Gyerianus), a Julus margina- 
lisnak (N. velox), a Plagiotoma Lumbrici pedig a 
földigilisztänak többnyire veg-, ritkabban közepbele- 
ben tanyäznak, gyakran Opalinafelek s nehäny Fla- 
gellatnak (Cercomonas, Bodo, Trichomonas, Hexa- 
mita, Lophomanas fajok) 63 Amebäk tärsasägäban. 
Mindazon, mäs ällatokban tartözkodö äzalekallat- 
kak, melyek szäjjal, garattal vannak ellätva s magok 
emö6sztenek, ha LEPELLETIER DE SaInT-FARGEAU 
preeziz körüilräsät, hogy csak azon szervezetek 
elösdiek, melyek mäs szervezeteknek äthasonitott 
anyagaiböl täplälkoznak, nem pedig azok, melyek 
gazdäjoknak &teleben osztozkodnak,! elfogadjuk : elös- 
dieknek nem, hanem csakis asztalközösöknek tartha- 
tök. A szäjnelküli Opalinafelek ellenben, melyek ügy 
minta Gregarindk a gardäjok ältal äthasonitott anya- 
gokat eg6sz testfelületökkel szivjäk fel, valödi elösdiek ; 
a keteltliek vegbeleben &lök ugyan gazdäjukat bizo- 
nyära nem igen fogjäk megröviditeni, mäsok ellen- 
ı P. J. van BkneDEn, die Schmarotzer des Thierreichs. 
Internationale wissenschaftl. Bibliothek. 18. B. Leipzig. 
(1873) 7. 
