107 
ben, mint pl. azok, melyek a földi giliszta belet ( Opa- 
lina armata) vagy a Planariäk elägazö belenek 
kitüremleseit (©. Planariarum) vagy a Gammarus 
Pulex kopoltyüit (©. branchiarum ) gyakran zsufoläsig 
kitöltik, nem lehetnek gazdäjokra nezyve egeszen kö- 
zönbösek. 
Bizonyos äzalekallatkäk elöszeretettel, mäsok ki- 
z&ärölag rothadö ällati vagy növenyreszeket tartalmazö | 
folyadekokban, äzalekokban, vagy öntelekekben (in- 
fusio) elnek ; sezen csak korlätolt szämu äzalekällatka 
s egyeb vegleny eletmödjatöl kölesönöztetett az äza- 
lekallatka (Animaleula infusoria, Aufgussthierchen) 
elnevezes is. Miutän LERUWENHOER a «viläg elö atom- 
Jjait» felfedezte s figyelmet a läthatatlan viläg titok- 
szerü eletere iränyıtotta, eszebe jutott megvizsgalni, 
hogy mi lehet az, a mi a borsnak csipösseget okozza. 
Ezen czel eler&sere egesz borsszemeket leöntött vizzel 
3 ebben 1676. äprilis 24-en tömentelen ällatocskät, 
paränyi Bacteriumokat s nagyobbtojäsdad ällatoeskät 
( Colpoda Cucullus ) lätott hemzsegni.! LEEUWENHOER 
felfedezese nagy felttinest okozott, mindenki akarta 
latnı acsodälatos borsällatocskäakat, a kiserletetsokszo- 
rosan ismeteltek, majd a leskülönbözöbb azalekokra 
kiterjesztettek s a veglenybüvärlat elsö szaz&vet jöreszt 
az äzalekokban fejlesztett veglenyek vizsgälata vette 
igenybe, melyhez azutän, mint a fentebbiekben kifej- 
tettem, .a legkülönfelebb, mer&szebbnel-mereszebb, 
itt-ott fennkölt &s szellemes, többnyire azonban a 
mai alläsponttöl visszapillantva, gyermekded naivok- 
nak lätszo spekuläcziök füzödtek. Mai nap tudjuk, 
hogy a különbözö növenyekre s ällati hullareszekre 
öntött folyadekban nem lepnek fel különbözö veg- 
lenyek, hanem a rothadäs ugyanazon foka mellett 
mindig ugyanazon aränylag kis szämu veglenyek 
jelennek meg. Btizhödt ällati äzalekban, pl. a hulla- 
aztato edenyekben, — felteve, hogy a rothadäs nem 
felette rohamos, mert ez esetben esupän a rothadäst 
inditö es fenntartöo Schizomycetek milliärdjai hem- 
zsegnek, — vizseälataim szerint a következ6 esillösz6- 
rös äzalekällatkak talalhatök ällandöan: a Oyelidium 
Glaucoma, Glaucoma seintillans, Trichoda carnium» 
Colpidium Colpoda, — a Flagellatok közül pedig 
Oercomonas Termo es Polytoma Uvella. Igen gyakran 
talaltam tovabba az elöbbiek tärsasägaban, mindig 
igen nagy mennyisegben, az Opercularia coarctatanak 
( Epistylis coarctata Clap. & Lachm.), — ket-härom 
* Phil. Transact. 1677. Nr. 133. Vol, XI. p. 827. v. ö. 
EHRENBERG, 521. e 
egyenböl ällö facskäit, valamint egy kis Amabat. Ha 
az ily folyadekban a rothadas alabbhagy, mint midön 
pl. az aztatö kadböl meritett folyadekot hullareszek 
nelkül hagyjuk allani, az elöbbi veglenyek gyorsan 
eltünnek s helyettök Vorticella microstoma, a Ohilo- 
don Oucullulus kisebb alakja (Chilodon uncinatus), 
Oxytricha pellonionella, Stylonychia pustulata jelen- 
nek meg; esak a mindenütt elöforduldö Oyclidium 
Glaucoma s a Cercomonas Termo, valamint az Amo- 
bäak elnek toväbb, melyekhez meg a Monas Guttula 
szegödik. Minthogy e közben Naviculäk s egysejtü Pal- 
mellaceäk (Clorooeoecum infusionum, Scenedesmus) 
is gyors fejlödesnek indultak, a folyadekben pezsgö 
elet teljesen megvältozik. A növenyazalekokban az 
emlitett veglenyek közül mindig hiänyzik a Polytoma 
Uvella s a Colpidium Colpoda ; ez utöbbit ällandöan 
a vele közel rokon Colpoda Cucullus helyettesiti, 
melyet meltän neveztek «szenaallatocskänak» ( Heu- 
thierchen ), mivel a szenaäzalek dominälö alakja. 
A felsorolt azalekällatkaknak s egyeb veglenyek- 
nek a rothadö azal&kokban valö allandö elöfordulasa 
termeszetesen a legszorosabb összefüggesben all täp- 
lälkozäsuk mödjaval, mely a tiszta vizeket laköketöl 
lenyegesen elterönek lätszik. Mindezen veglenyek 
ugyanis — felfogasom szerint, — täplalkozasukban a 
Schizomycetektöl függenek, melyek szämokra a täplä- 
lekot mintegy elökeszitik, a mennyiben ezen a ter- 
meszet häztartäsaban oly nagyfontossagüu szerepre 
hivatott, paränyi lenyek az ältalok inditott s fenntar- 
tott rothadas äAltal egy egesz sereg mas vegleny sza- 
mära ällitjäk elö a täplälöoldatot, azon Bakterium- 
tejet (sit venia verbo !), melyet ezek majd a rothasztö 
Sehizomycetekkel esyütt nyelnek el, majd esupän 
ennek täplälö savöjat veszik fel, mint nevezetesen a 
Polytomäk. | 
Az äzalekällatkaktöl elnyelt taplalekalkatreszek 
nem a legegyenesebb üton hatolnak keresztül a bel- 
plasmän, hosy a szajtöl az alfelig jussanak, hanem 
különbözöleg csavarodö keringö pälyät irmak. le, 
melyet majd esupan az jelez, hogy az elnyelt testek 
a pälya menteben az emesztesnek egymäst követö 
különbözö stadiuman vannak, majd ismet a belplas- 
mänak elenkebb, majd lassübb, de szakadatlan kering6 
äramläsa, mint peld. a Paramecium Bursarianäl, 
Vorticellafeleknel stb. 
Ezen sajatsägos keringest, mint fennebb emlitem, 
a legtöbb büvär, SıesoLv-ot követve, a Characeak 
sejtjeiben s egyeb növenysejtekben eszlelhetö proto- 
plazma-keringessel tartja azonosnak;; egyes büvärok 
14” 
