108 
azonban egeszen mäskepen igyekeztek ertelmezni. 
CLAPAREDE 68 LACHMANnN, kiknek felfogasaba a plas- 
maäramlas termeszetesen nem illik bele, jellemzöen 
jegyzik meg, hogy e ket tünemenyben, t. i. a Chara- 
sejtek sa Paramecium belsejeben valö keringesben 
esakis az a közös, hogy egyiket sem vagyunk kepesek 
ez idö szerint kielegitö mödon megmagyarazni.! — 
A nevezett büvärok különben Conn-t? követve, a 
Paramecium keringeset testüri keringesnek tekintik, 
s valöszintinek tartjak, hogy a testürt bellelö, de para- 
nyisaguk miatt közvetetlenül nem lathato esillöszörös 
hämsejtek tartjak a chymust aramlasban.?” CARTER 
ezen hipotetikus esillöszörös hämsejteket, melyeket 
azöta senki sem latott, plane le is irta. BERGMANN &s 
LeuckaArr az elnyelt taplälekok keringö mozgäsainak 
magyarazatat a test parenchymäjanak vältogatva tör- 
tenö összehuzödäsaiban keresi.° Stun vegre, mint 
mär fennebb elöadtam, mindezektöl elterö magyara- 
zatat adja az aramlasnak, s okät abban keresi, hogy a 
garaton ät behabart taplalekaram hozza keringesbe 
s tartja keringesben a belplasmät. Bärmennyire kiele- 
gitönek lassek is ezen magyaräzat a garattal ellatott 
esillöszörös äzalekällatkäkra nezve, könnyen belaät- 
hatö, hogy a tünemenyt meg sem kepes teljesen meg- 
magyaräzni; mert äramläs a szäjnelküli Acinetafelek 
plasmäjäkan is &szlelhetö, a gyökerlabüak elenk 
plasmaäramläsära pedig ezen magyarazat teljesseggel 
nem alkalmazhatö. 
A Flagellätok, melyeknel EuRENBERG az egy vagy 
több ostor alapjan sejtette a szäjnyiläst, ujabb vizs- 
gälatok szerint, az EHRENBERG-töl megjelelt helyen 
esakugyan el vannak latva szajjal, mikent azt Crara- 
REDE &8 LACHMANN, STEIN, CARTER, JAMES-ÜLARK, FRO- 
MENTEL S BürscHLı vizsgälatai egyarant megerösitik. 
Velemeny-elteres esupan arra nezve lehet, vajjon a 
levelzölddel äthasonito Flagellätoknak is van-e szäjuk. 
Ezen kerdessel fennebb a lüktetö üröeskek tärgyaläsä- 
nal mar tüzetesen foglalkoztam s az ott elöadottaknak 
csupan azon lenyeget akarom ismetelni, hogy a ket 
ostorvegi üröeske köztil csupän az egyik felel meg a 
lüktetö üröeskenek, miga mäsik a esillöszörös äzalek- 
ällatkak szamos kepviselöjenelelöfordulö, ältalam n yel- 
21Sm337: 
® Beiträge zur Entwicklungsgeschichte der Infusorien, 
ZWZ. III. (1851) 265. 
250239: 
* Clap. et Lachm. u. o. 
° Anat. physiolog. Uebersicht des Thierreichs. Stuttgart. 
(1855) 184, 
deklö üröcskenek nevezettel azonos, mely n&melyek- 
nel, nevezetesen az Euglenakndl mär regöta ismert 
jöl kifejlödött kürtalaku garaton ät veszi fel a vizet: 
a tiszta vagy mödosult levelzöldet tartalmazö Flagel- 
lätok ugyanis nem esznek, hanem csak vizet nyelnek 
el. A levelzöld nelküli Flagellätok egy reszenel a esu- 
pän nyilaskor kivehetö, finom garat gyakran szinten 
nyeldeklö üröcskebe vezet. Ily nyelö keszüleket ismert 
fel Stern a Menoidium pellueidumnaäl, Atracanema 
teresnel sa Phialonema ceyclostomumnäl.! Az evö Fla- 
gellätok mäsik esoportjänäl a szäjnyiläson betüremilö, 
finom, esillöszöröket soha sem viselö cutieulaval bori- 
tott tagabb, majd egyenes, majd kürtszertileg esava- 
rodott garat közvetetlenül a belplasmaba vezet. Ilyen 
garat jellemzi a Sreın-töl a Oryptomonas-, Astasia- 
es Seytomonasfelek esalädjäba foglalt Flagellätokat. 
Az alfelnyiläsnak, mely aränylag keves Flagel- 
latändl ismeretes, helye ügy lätszik ep ügy vältozik, 
mint a esillöszörös azalekallatkäknal, igy peldaul az 
Astasiafelöknel az alfel a test häteö vegen, a Monas- 
feleknel oldalt a test közepe täjän, vagy ezen alul 
nyilik. 
Ällandö szäjnyilassal vannak meg ellätva a veg- 
lenyek között a Noctzlucak, melyeknek szäjszerkeze- 
tet illetöleg legyen eleg a fennebb elöadottakra ? 
utalnom. 
Hogy azon gyökerläabüaknal, melyeknel kereg- 
plasma elkülönülve ninesen, igy a Polythalamiumok- 
näl, Heliozoumokndl stb. a testfelület minden pontja 
egyaränt alkalmas a täplalek felvetelere, nem szenved 
semmi ketseget. Vannak azonban mind a sugaras, 
mind a karejos alläbakat bocsato gyökerlabuak között 
olyanok is, melyeket tömöttebb összealläsü nem sze- 
mecskes keregplasma hatarol, — ilyenek pl. az 
Euglyphäk, az Arcelläk, Difflugidk, Amoebäak, — 8 
ezeknel a priori nem lätszik egeszen lehetetlennek 
CLAPAREDE 68 LACHMANN azon gyanitäskepen kifeje- 
zett velemenye,? melyet ujabb idöben FRoMENTEL 
teljesen magäeva tett,* hogy a keregplasman egy 
ällandö szäjnylläs van, mely csak a nyeles pillanata- 
ban nyilik meg, hogy nyomban ismet teljesen elza- 
rödjek. Közvetetlen eszleletek azonban ezen gyanitäst 
epen nem erösitik meg; az Amoebak nyelesi aktusa 
legaläbb alegpontosabb megfigyelesnel is azon beha- 
ı III. Taf. XXIII. fig. 30—48. 
2v.o.46. 
?12. 418. 
* 220. 
