109 
täst tesziı, mintha az alakjat folytonosan valtoztato 
protoplazmatest täplalekara magat mintegy räöntene 
s mintha a keregplasma bärmely pontjan kepes lenne 
megmyilni s a benyelt täplalek felett ismet összefolyni. 
Az egynyilasu tokot lakö gsyökerlabuak, melyek testük- 
nek egy bizonyos pontjan veszik fel taplälekokat, az 
alakjukat folytonosan vältoztatö Amoebak-nälminden- 
esetre sokkal alkalmasabbak lennenek a szaj kimuta- 
täsara, allando szajnyilast azonban ezeknel sem lehe- 
tett konstatälni. 
Levelzöld-testeeskek s egyeb festöanyagok. 
Minthogy a veglenyeknel elöfordulö festöanyagok 
felfogäsom szerint a legszorosabb viszonyban ällanak 
a veglenyek taplalkozäsäval, legezelszerübbnek tartom 
azokat ezen a helyen tärgyalni. 
A festöanyagok között elettani jelentösegenel fogva 
a legelsö hely a levelzöldet illeti, mely reszint mint 
tiszta smaragdzöld, szoros ertelemben vett levelzöld 
(chlorophyll), reszint pedig phycocyannal, phycoxan- 
thinnales phycoerythrinnal keveredve, mint kökeszöld 
(phycochrom), börszinü (diatomin) &s verpiros (rho- 
dophyll) festöanyag a veglenyeknel igen el van 
terjedve. 
Tiszta vagy mödosult levelzöld tartalmukkal 
különösen kitünnek a moszatokkal oly szorosan össze- 
kapesolt Flagellatok, melyek közt azon 15 cesaläd 
kepviselöi köztil, melyeket Sırın az allatorszag tag- 
jainak tekint, a Dinobryium-, Chrysomonas-, Vol- 
vox-, Hydromorium-, Chloropeltis- es Euglena-telek 
valamennyien, a Chlamydomonas- es Uryptomonas- 
feleknek pedig egy resze tiszta vagy mödosult levelzöl- 
dettartalmaz sa növenyek mödjarahasonität. Ugyanez 
all a Orlioflagellätok legnagyobb reszeröl is. A level- 
zöld ezen Flagellätok legnagyobb reszenel az eg6s2 
sejtet szinezi, legfeljebb -az ostorveg szintelen, &pen 
mint a moszatok rajzöspöräinal, vagy kisebb-nagyobb 
területen a farkveg is szintelen, igy nevezetesen a 
Ohloropeltis- &s Euglena-feleknel. Ritkäbban kepez a 
levelzöld ket oldalt lefutö szalagot, mint pl. a Dino- 
bryium-feleknel s a COhrysomonas- 6s Üryptomonas- 
felek egy reszenel; meg ritkäbban gömbölyüded, ke 
reken lapitott, vagy tojasdad testeeskeket, mint pl. 
nemely Ohloropeltis- 63 Euglena-felenek smaragdzöld 
levelzöldje; vagy vegre szabälytalan alaku, kar6jos 
körvonalü testeesk&ket, mint nemely Peridinium-fe- 
lenek börszinü festöanyaga. 
A Flagellätokon kivül meg szämos csillöszdrös 
äzalekallatka es gyökerlabü is tartalmaz levelzöldet, 
mely azonban sohasem szinezi egyarant a protoplaz- 
mät, hanem sömbölyüded, neha kisse lapıtott, ko- 
rongalaku, elesen körülirt testecskek alakjaban for- 
dul elö. 
A esillöszörös azalekallatkak között levelzöld tar- 
talmukkal kitünnek a következök: Vorticella Cam- 
panula, Epistylıs plicatilis, Ophrydium versatile, 
Vaginicola erystallina, Stichotricha secunda, Euplo- 
tes Charon, E. Patella, Spirostomum ambiguum, 
Climacostomum virens, Stentor polymorphus, St. 
igneus, Bursaria chlorostigma, Oyrtostomum leucas, 
Paramecium Bursaria, Ooleps hirtus, Loxodes Ro- 
strum, Amphileptus longieollis, Holophrya Ovum, 
Einchelys gigas. Ezen sorozatböl läthatö, hogy a level- 
zöld-testeeskek jelenlete az azalekallatkaknak nem 
egy bizonyos cesoportjat jellemzi, hanem hogy a leg- 
különbözöbb esaladokban fordulnak elö levelzöld-tes- 
teeskeket tartalmazök. A levelzöld-testeeskek külön- 
ben ugyanazon fajnal sem fordulnak elö allandoan, 
es Srkın bizonyara jogosan ällıtja, hogy ket azalek- 
ällatka, mely esupän a levelzöld jelenlete vagy hianya 
ältal ter el egymästöl, ugyanazon fajhoz tartozönak 
tekintendö.! Isy pl. az Eurenzerg-töl a levelzöld- 
testeesk6k jelenletere alapitott Bursaria vernalis, Co- 
leps viridis es Vorticella chlorostigma bizonyära nem 
egyeb, mint a Dursaria (Oyrtostomum Stein, Fron- 
tania Olap. et Lachm.) leucasnak, Ooleps hirtusnak 
es Vorticella Campanulanak levelzöld testeeskeket 
tartalmazd vältozata,* a Stentor Muelleriben pedig a 
2712565: 
** STEIN reszeben (28.) 
a Vorticella chlorostigma, mely ki- 
monogräfiäjanak harmadık 
mellesleg felemliti, hog 
zärölag esak tözeges mocsärokban 6, önallö faj; &n ezen 
Vorticellat & Kolozsvar körüli tözeges mocsärokböl igen jöl 
ismerem s összehasonlitvan a nagyobb ällövizekben &16 
azon Vorticella-fajjal, melyet &n EHRENnBERG V. (ampanuld- 
jdval (Die Infusionsthierchen. Taf. XXV. fig. IV.) tartok 
azonosnak, meggyözödtem, hogy, a levelzöld-testeeskeket 
nem tekintve, a köt Vorticella-faj között különbseg egyältalä- 
ban nines, s azert legkevesbbe sem habozhatom ezen k6t 
Vorticelldt, mint azt mär egy alkalommal tettem (Az alsöbb- 
rangüı ällatoknäl elöfordulö levelzöld-testeesk&k termöszet6- 
röl. Kolozsväri Orvos-termeöszettudomänyi ertesitö. 1876. febr. 
25-en tartott szaküles.), egy fajba egyesiteni. Hogy ezen 
faj esakugyan azonos-e a szerzök V. Campanuldjdval, ezt ez 
idö szerint, midön a Vorticella-nem fajainak meghatärozä- 
sanal kizärölag EHRENBERG-nek sok tekintetben hiänyos 
leiräsära vagyunk utalva, a Vorticella-fajok pontos reviziö- 
jaig vöglegesen eldönteni nem lehet; e miatt azonban azon 
tenyälläs, hogy, mint mäs levelzöldet tartalmazö äzaledk- 
ällatkäknak, ügy a Vorticella chlorostigmanak is megvan 
levelzöldnelküli vältozata, mit sem veszit drtekeböl. 
