144 
Fzen tenyälläs bebizonyıtasa ältal azonban a 
fennebb felvetett kerdesek megoldva meg &pen nin- 
csenek; ennek meskisertesere lässuk mindenekelött 
ezen levelzöld-testeeskeknek fmomabb szervezetet. 
SCHULTZE vizsgälatai szerint a Vortex viridis level- 
zöld-testeesk&i, melyekkel az äzalekällatkäknal elö- 
fordulök teljesen megegyeznek, majd egyenkint sti- 
rln szetszört, majd cesoportokba egyesült 0:0005— 
0:004#'" ätmeröjli, finom hartya boritotta testees- 
kek; festöanyaguk a tiszta levelzöld reakeziöjäat mu- 
tatja; belsejükben mintesy 0:0003—0:0005'” szinte- 
len gsömbölyli magot rejtenek, mely majd közepett, 
majd oldalt van elhelyezve; szaporodäsuk osztäs 
ältal törtenik, miközben 1—4 befüzödes ältal ugyan- 
annyı fik-gömböcskere esnek szet, melyek az anya- 
testeeskenek nagysägät elerve, ismet oszlanak.! 
BALBIAnNI szerint a Stentor polymorphus levelzöld- 
testeeskei egeszen a növenysejtek levelzöld-testeeskei 
mödjära oszlanak 9—3—4 reszre. Rajzain a burok 
nincs feltüntetve.? 
latum Schu.) s rajza utan itelve, az üj-del-walesi Vortex 
trigonoglena is tartalmaz sze&tszört levelzöld-testeesk&ket 
(Neue Turbellarien, Rotatorien und Anneliden beobachtet 
nnd gesammelt auf einer Reise nm die Erde. 1853 bis 
1857. Leipzig. 1859. p. 4. Taf. T. fig. 13. 6s p. 6. Taf. 1. fig. 6.). 
T. barätom, ParAipı Kirmän, ki több ev öta foglalkozik a 
Kolozsvär körül elöfordulö örvenykek tanulmänyozäsäval, 
szives volt velem közölni, hogy a fentebbieken kivül level- 
zöld-testeesköket mög a Vortex truncatus, Derostomum 
unipunctatum, D. Schmidtianum s egy valöszinüleg egeszen 
tı) Derostomum-faj is tartalmaz. GEDDES toväbbä igen £&r- 
dekes adatokat közölt üjabb idöben a bretagnei partokon 
&16 levölzöldet tartalmazö Planariäkröl, melyek, mint a nö- 
venyek, a levegö szönsavät szetbontjäk, ölenyt välasztanak 
ki 6s sötetben elhalnak. (V. ö. Kosmos. Zeitschr. f. einheit- 
liche Weltanschaung. III. Jahrg. 1879. p. 216.) 
Az örvönyköken s a zöld Hydrän kivül levelzöld-tes- 
teeskek fordulnak me&g elö az &desvizi spongilläban (Sorgy, 
Quatr. Journ. mierose. sc. 1875. Vol. XV. p. 47. v. ö. SEMm- 
PER, Die natürl. Existenzbedingungen der Thiere. I. Th. 
Leipzig. 18S0. p. 257.) 
Vajjon a Bonellia viridis, melyet a lev&lzöldet tartal- 
mazö ällatok soräban szoktak felemliteni, esakugyan level- 
zöldnek köszöni-e szinet, azt egyelöre eldöntetlennek kell 
tartanunk ; SCHENK ugyanis azt ällitja, hogy ezen Gephyra- 
felenek festöanyaga esakugyan levelzöld (Sitzungsb. der 
kais. Akad. Wien. 1875. B. 77.), Sorgy-t ellenben igen ala- 
pos vizsgälatai &pen az ellenkezö felfogäsra, t. i. arra ve- 
zettek, hogy a Bonellia festöanyaga a levelzölltöl l&nye- 
gesen különbözik (v. ö. Semper, id. h.). 
" Id. m. 6s h. 
® V. ö. CLAuDE-BERNARD, Lecons sur les phenomönes 
Fin a vöglenyek levelzöld-testeeskeit, melyek az 
allati mödon taplalkozö veglenyekre nezve &p oly 
idegenszerüiek, mint a szövetekböl összetett ällatokra, 
hosszasan tanulmänyoztam s tanulmänyaimnak e 
targyra vonatkozö eredmenyet mär ezelött n&gy evvel 
kivonatosan közze is tettem.! 
Az azalekallatkäk s gyökerläbtuak levelzöld-tes- 
teeskei (nem különben a Hydra viridis 6s az örveny- 
kek testeeskei is), vizsgälataim szerint, mintegy 
0:004—0'01 mm. nagysägu gömbölyt, ha szorosan 
egymäs mellett allanak gyakran sokszögletes, ritkän 
tojäsdad, neha (pl. az Euplotes Patelländl) lapitott 
korongalakü testeeskek, melyek gyakran szerfelett 
finom, a testeeskeket közvetetlenül megfekvös nehezen 
kivehetö, mäskor ismet meglehetös vastag, viztiszta, 
kocsonyäs burok ältal vannak körülzärva, &pen ügy, 
mint szamos Palmellafelenek sejtjei. A gömböcskek- 
nek többnyire egesz ällomänya tiszta smaragdzöld, a 
nagyobbaknäl azonban syakran megkülönböztethetö 
a zöld keregretegen belül egy szintelen, szemecsk&s 
plasmagömb, a mag ; esaknem ällandöan megkülön- 
böztethetö tovabba egy majd igen &lesen körülirt, 
majd, reagensek nelkül, esupän erösebb fenye ältal 
kittind, többnyire oldalt allö gömböeske. Ez azon 
gömböeske, melyröl ScHuLtze is emlitest tesz s mely 
ketsegkivül azonos a moszatoknäl s több Flagellat- 
nal annyira elterjedt ü.n. levelzöld hölyagoeskaval 
(Chlorophylibläschen NareELı), kemenyitö maggal 
( Amylumkern De Bary), kemenyitö gömbbel (Stärke- 
kugel Stein). A duzzadt burkot s a levelzöld-hölya- 
gocskät SCHULTZE-n kivül GREEFF is felismerte az 
Acanthoeystis turfaceänak levelzöld-testeesk6in.? Na- 
gyobb levelzöld-testecskek meg gyakran nehäny erösen 
fenytörö, szintelen, szilärd szemecsket tartalmaznak, 
melyek egeszen a kemenyitö-testeeskekhez hasonlita- 
nak; jöd hozzäadäsära azonban nem kekülnek meg, 
s nyilvan azonosak az Euglena- es Chloropeltisfelek 
paramylumjaval. A Stentor igneusnak aränylag igen 
nagy levelzöld-testeeskei kisebb-nagyobb mennyiseg- 
ben egeszen olyan ametisztszinü vagy verpirosba 
hajlö szemeeskeket tartalmaznak, mint nemely mo- 
szatsejtek, nevezetesen a Cosmariumok. Ugyanily sze- 
de la vie communs aux animaux et aux vegötaux. Paris. 
(1878) 212. Pl. fie. 1. A. B. 
ı Az alsöbb rangtı ällatoknäl elöfordulö levelzöld-tes- 
teeskek termeszeteröl. 
1876. febr. 25. 
? Ueber Radiolarien und Radiolarien-artige Rhizopoden 
des süssen Wassers. AN. V. Taf. 26, fie. 10. 
Kolozsv. Orv.-term. tud. &rtesitö> 
