112 
meeskek nagy mennyisegben szabadon is fordulnak 
elö a Stentor igneus keregplasmäjaban, melyek ennek 
sajätsagos vöröses ametiszt szint kölesönöznek, s mi- 
vel ezen szemeceskekkel egeszen telezsufolödott level- 
zöld-gömböeskeket gyakran szetesesben lehet talalnı, 
alig ferhet kötseg hozzä, hogy a Stentor igneus szinet 
kölesönzö szemeesk6k a — levelzöld-testeeskek ter- 
mökei. A Stentorok levelzöld-testeeskein vegre erös 
nagyitäs s eles vilägitäsnäal vegzett megfigyelesenel 
n&ha meg ket vilägos foltot lehetett megkülönböztet- 
nem, melyek mint a lüktetö szemecskek vältogatva 
megjelentek s ism6t elenyesztek, s melyeket valöszinti- 
leg Baugıant is lätott s vilägos kerek foltoknak rajzolt. 
A testecskek szaporodäsa, ‚mikent Schuntze 68 Bar- 
Bıanı leirta, oszläs üutjän törtenik; meg pedig majd 
egymäs utän oszlanak Q—4 reszre, majd egyszerre 
lep fel 4, de meg sokkal gyakrabban 3, a testeeskek 
közeppontjän talälkozö osztö sik, s az ilyen mödon 
letrejövö 3-as oszläsi esoportok a legsyakoriabbak. 
Az elöadottakböl läthatö, hogy a veglenyek level- 
zöld-testeeskei több röszlet ältal elternek a növenyek 
levelzöld-testeesk&itöl, ellenben nagyon megegyeznek 
a Pallmellaceäkhoz tartozö egysejtü moszatokkal, 8 
meltän ebredhet azon sejtelem, hogy voltakepen 
nem is tartoznak az illetö veglenyekhez, 
hanem külön, önällö szervezetek, melyek 
az illetö veglenyek keregrötegebe (illetöleg 
bizonyos ällatok entodermäjäba vagy mesodermä- 
jäba) esupän befeszkeltek magukat, teszem 
REINKE, JANczEwSKI, CoHN, KnY, STRASBURGER, 
ReınscH &s Schuzze E.F. vizsgälatai szerint, a sz&- 
mos Palmellaeea, Zoosporea, Floridea es Phyeochro- 
macea különböz6 növenyek &s szivacsok szöveteibe. 
Ezen felteves helyessegenek nagy valöszinüsege 
mellett szöl a Radiolärok ü. n. särga sejtjeinek 
ÖtENnkowskı-töl felismert termöszete, mely sejtekkel 
GREEFF 68 mäsok, felfogäsom szerint, annal jogosabban 
tekintik a Heliozoumok zöld testeeskeit homologok- 
nak, minthogy nemely Heliozoum, pl. az Acanthocys- 
tis spiniferanak ? testeeskeit nem zöld, hanem särga 
festöanyag szinezi. — Ezen särga sejtek, melyek 
ı V.ö. ComHn, Ueber parasitische Algen. Beiträge z. 
Biologie der Pflanzen. II. H. Breslau (1872) 87. Rıınsch 
Beobach. üb. entophyte u. entozoische Pflanzenparasiten. 
Bot. Zeit. 1879. No. 2—3. REInke, Zwei parasitische Algen. 
Bot. Zeit. 1879. No. 30. F. E. Schuuze. Untersuch. tb. 
den Bau und die Entwickl. der Spongien. ZWZ. XXXII. 
(1878) 147. 
*” GREEFF. Ueber Radiolarien ete. AMA. V. (1869) 493 
tudvalevöleg bizonyos Radiolärok tokonkivüli sar- 
codejaba vannak ägyazva, meglehetös vastag, szinte- 
len burokkal körülzart mintesy 0:005—0:025 mm. 
nagysägot elerö, gömbölyüded vagy tojäsdad, sargäs- 
barna festöanyaggal szinezett testek, jöl kifejlett 
maggal s gyakran nehäny kemenyitöszemecskevel. 
Szaporodäasuk, mint mar MÜLLER JAnos is ismerte, 
oszlas ütjan törtenik. Crenkowskt azon 6szleletere tä- 
maszkodva, hogy a Sphaerozoumok särga sejtjei a Ra- 
diolär elhalta utän vastag, kocsonyäs burokkal veszik 
magokat körül, melyet egy idei pihenes utän ismet el- 
hagynak s azutän oszläs ütjan szaporodnak s szabadon 
tovabb elnek, bizonyära jogosan alapıtotta azon, mär 
fennebb elöadott felfogäsät, hogy a särga sejtek a 
Radiolärok szervezetenek kieg6szitö röszei nem lehet- 
nek, hanem önällö, egysejtli szervezetek.! Hrrrwıic 
RıkHArp, ki CIEnkowskı felfogasät elöbb hatarozot- 
tan elvetette,? esakhamar fel6je kezdett hajlani,? mig 
legujabban egesz hatärozottsaggal magäevä tette 
azt, meg pedig azon vizsgälatok alapjan,* hogy a 
tadiolärok särga sejtjeivel teljesen megegyezö szer- 
vezetli barna-särga, vagy särga-zöld sejtek egeszen 
allandöan elöfordulnak bizonyos Actiniäk (Anthea 
Cereus, A. einerea, Adamsia diaphana, Actinia auran- 
tiaca) entodermjenek sejtjeiben, mig mäsokban ege- 
szen hiänyoznak, vagy csak szörvanyosan fordüulnak 
elö. «Tekintetbe veve a kimutatott elöforduläsi mö- 
dot, — mondja a ket Hrrrwıs,° — keve6s lätszik a mel- 
lett szölani, hogy a särga sejtek az Actiniäk szövete- 
nek normalis alkatreszei. Hogyan lehetne különben, 
hogy egyes fajoknäl az egesz entodermben el vannak 
terjedve, mas közel rokon fajoknäl egeszen hiänyoz- 
nak, vagy a mi mög kevesbbe magyarazhatöo meg, 
esak egäszen sporadikusan talalhatök. Ellenben oly 
jelensegek ezek, melyek elösdi szervezetek elterjede- 
senel a rendes megfigyelesek köz& tartoznak. Közel 
rokon ällatfajok közül egyesek tudvalevöleg kedvezö 
tanyät szolgältatnak idegen betolakodök szamära, 
mig mäsik ism&t esekelyszerli s nehezen megällapit- 
hatö okokböl immunitässal vannak ellenökben fel- 
ruhäzya». Hogy az Actiniäk särga sejtjei egeszen 
önallö szervezetek, e mellett szöl tovabba meg azon 
! Ueber Schwärmerbildung bei Radiolarien. AMA. VII. 
1871. 
2 Zur Histologie der Radiolarien. Leipzig. (1876) 19. 
° Der Organismus der Radiolarien. Jena. (1879) 118. 
* Oscar und RıcHarp Hrrrwig, Die Actinien anato- 
misch und histologisch untersucht. Jena. (1879) 39—44. 
» Id. m. 42 
