4118 
körlilmeny, hogy nagy mennyisegben elöfordulnak az 
Actiniaktöl kivalasztott nyalkaban, melynek fosz- 
läanyaiban toväbb elnek es szaporodnak. Ezen £szle- 
letekre tämaszkodva Herrwıc, elöbbi felfogasät el- 
hasyva, jogosan kimondhatta, hogy az oly külön- 
bözölenyeknek, Radiolärok- es Actiniaknak 
latszölag szervezetehez tartozö särga sejtek, 
betolakodott önällö szervezetek, azaz: az elös- 
diseget tägabb ertelemben hasznälva, egy- 
sejtü elösdi lenyek. 
Ha ezek szerint veglegesen eldöntött tenynek tart- 
hatjuk azt, hogy az Actiniäk entodermjeben s a 
Radiolarok tokon kivüli sarcodejäban elöfordulö 
sarga sejtek önällö, külön szervezetek: vajjon a priori 
nem bir-e a lesnagyobb valöszinüseggel azon felte- | 
ves, hogy a zöld Hydranak entoderm-sejtjeiben, a 
Heliozoumok protoplazma-testenek külsö retegeben 
s a különbözö azalekallatkak keregretegeben, vala- 
mint az örvenykek mesodermjeben elöfordulö zöld 
gömbök, melyeket a Heliozoumok egyes büvärai 
a säarga eejtekkel homologoknak tartanak, szinten 
önallö szervezetek, egysejtli moszatok, s nem tartoz- 
nak az illetö veglenynek vagy ällatnak szervezet6hez ? 
Hiszen ezen ü.n. levelzöld-testeesk&k, szervezeti viszo- 
nyaikat tekintve, megegyeznek a Palmella-felekkel, 
nevezetesen ama a Chlorocoecum infusionummal valö- 
szinüleg azonos Palmella-felevel, mely Reınsch vizs- 
gälatai szerint! gyakran talälhato a Sphagnum lati- 
folium leveleinek sejtjeiben, s mikent &szleleteim 
szerint hozzä tehetem, a Rhaphidium-, Leptothrix-, 
Anabaena- es Nostoc-fajokkal együtt a legkülönbö- 
zöbb vızi növenyek (pl. Potamogetan, Lemna, Chara) 
szöveti elemeiben. 
A mi mellett mär a priori a legnagyobb valöszi- 
nüseg szöl, azt a zöld testeeskeknek a vegleny testen | 
kivül valö tenyesztesere iränyulö kiserleteim minden 
ketseg föl& emeltek. Ezen kiserleteknel a puszta szem- 
mel is jöl läthatö Stentor polymorphust hasznältam, 
melynek több egyenet finom gerelylyel szettöptem s 
tiszta forräsvizet tartalmazö Öraüvegben nedves ka- 
maräba tettem s napröl-napra vizsgälvan, meggyö- 
zödtem, hogy a zöld testeeskek a Stentorok szetron- 
esolt ezafataiban toväbb elnek &s szaporodnak. Az 
eszleles elsö napjaiban a szetszakgatott Stentorokon 
termeszetesen bakteriumok jelennek meg, melyek a 
zöld testeeskek nagy reszet elpusztitjäk, ha azonban 
a vizet idöröl-idöre övatosan leöntjük s frissel eserel- 
1 Bot. Zeitg. 1879. Nr. 2. p. 24. | 
ENnTz G. Veglenyek. 
jük fel, a bakterium-epidemia ismet megszünik s a 
zöld gömbök üde zöld szinüket mestartva, szaporod- 
nak, növekednek s belölük különbözö esysejtü Pal- 
mellaceäk: Scenedesmus- (Rhaphidium-), Palmella-, 
Chlorococeum-fajok, Chlamydomonasok &s Euglenäk 
fejlödnek, söt egyes gömbök meg csiräzäsnak is in- 
dulnak es Stygeoclonium-fonalakkäa nönek ki. 
Ezen kiserlet kettöt bizonyit; elöször azt, hogy 
az ü.n.levelzöld-testeesk&k önällö szervezetek, melyek 
nem tartoznak a vegleny szervezetehez s azert ezeket 
ezentul allevelzöld-testecsköknek akarom nevezni; mä- 
sodszor pedig azt, hogsy különbözö moszatok &s zöld 
Flagellätok kepesek az äzal&källatkäk plasmäjaban a 
Palmella-felek belyegeivel birö igen aprö gömböcs- 
kek alakjaban teny6szni, mi teljes összhangzäsban 
all Crenkowskı-nak azon ällitäsaval, hogy igen 
valöszinü, hogy a Palmelläceäk nagy resze 
mäs moszatoknak csupän egyik tenyeszösi 
alakjat kepviseli.! 
Az ällevelzöld-testeeskeknek faj szerint meghatä- 
rozhatö moszatokkäa valö ätalakuläasät különben mär 
az elö äzalekällatkakban is lehet &szlelni. Legalkal- 
masabb erre ismet a Stentor polymorphus, melynel, 
ha hosszabb ideig tartatik oly vizben, mely idöröl 
idöre nem ujittatik meg, a zöld gömböcskek ätalakul- 
nak, s az ily Stentorok lassankint az emlitett mosza- 
toknak, Flagellätoknak s egy-ket sejböl ällö satnya 
maszatfonalaknak valösagos elö gyüjtemenytäraivä 
valnak s a keregplasmaböl lassankent bele nyomöd- 
nak a belplasmäba, a hol megemösztetnek, s a zöld 
Stentorok vegre egeszen szintelenekk& välhatnak. Az 
sem ritka eset, hogy egyes ily megyältozott «level- 
zöld-testeeskek» a Stentor vizedeny&be nyomülnak, s 
azon vigan uszkälö ket Euglena, melyet Stein egy 
Stentor vizedenyeben äbräzol,? nehezen jutott a bel-, 
| plasmaböl a vizedenybe, mikent Srem veli, hanem 
nyilvan a keresplasmäban fejlödött s innen nyomult 
a vizedenybe. 
Az äzalekällatkak zöld testeeskei termeszetenek 
felismer6ösere igen tanülsägos tärgyat kepez a Sticho- 
tricha secunda is. Ezen äzalekällatkänak azon peldä- 
nyai, melyek tözeges pocsolyakban gyakran tömeny- 
telen mennyisegben talalhatök, sürin allö s egeszen 
egyforma zöld gömböcskeket tartalmaznak, mig a 
nagyobb allö vizekben elö peldanyok vagy szintele- 
! Ueber Palmellen-Zustand bei Stygeoelonium. Bot. 
Zeit. 1876. Nr. 2. u. 5. p. 70. 
® II. Taf. V. fig. 2. X—X. 
15 
