115 
nyegeben tehäat ugyan ily mödon jutnak az örveny- 
kek s a zöld Hydra is ällevelzöld-testeeskekhez. 
A veglenyekben s n&mely alsobb ällatba befesz- 
kelödött levelzöld-testeeskek elösdieknek ketsegkivül 
nem tarthatök; en a közöttük es vendegszeretö gaz- 
dajuk közötti viszonyt hasonlö erdekközössegen ala- 
pulö konzorezialis viszonynak tekintem, a minö bizo- 
nyos gomba-hyphäknak, az ü. n. gonidiumokkal, azaz 
bizonyos moszatokkal egy szervezette valö szoros 
összeszövödese utjan, mikent a mai nap csaknem 
ältalanosan elfogadott SCHWENDENER-fele felfogas ta- 
nitja, a zuzmöknak (Lichenes) valtozatos alaku tele- 
peit hozza letre. Ezen felfogast en mär többször ide- 
zett eldadaäsomban kifejeztem,s kellemesen lepettmeg, 
hogy SEMPER-nel is ügyanezen hasonlattal talal- 
koztam.! 
Ezen annyira különbözö szervezetek szövetkeze- 
senel, mindkettö tetemes elönyökben reszesül: az 
ällevelzöldtesteeskek gazdajuk testeben nem esupan 
biztos hajlekot nyernek, hanem a protoplazmatestet, 
illetöleg a szöveteket ataramlö vizben, mely a szinte- 
len gazdänak anyagforgalmi bomlasi termekeit ma- 
gäba felveszi, gazdag s szakadatlan taplalekforvas all 
rendelkezesükre; a zöld zsellerek viszont gazdäik szä- 
mära folytonosan elenyt fejlesztenek s lakber fejeben 
ezen nelkülözhetetlen eltetö elemmel kedveskednek. 
Nem hagyhatom e helyen emlites nelkül, hogy 
azon jelenseg, melyet GEppes a bretagnei partok zöld 
Planariäin eszlelt, melyek, mint a moszatok rajzö- 
spöräi, az aquariumnak mindig a vilagossäg fel& te- 
kintö oldalät keresik,? legkevesbbe sem uj ; feljegyezte 
ugyanezt mär ScHuLtzk M. a Vortex viridisröl,® s 
hosy az ällevelzöld testecskeket tartalmazö veglenyek 
szinten a vilägossägot keresik, ez a veglenybüvarok 
elött r&göta ismeretes s minden esetre abban leli 
megfejteset, hogy a letert valö küzdelemben azoke az 
elöny, melyek a zöld laköik vegezte elenygsyartäst 
lehetöleg elösegitik, mit — mivel a szensavnak a 
levelzöld altal törtenö szetbontatasara s az elenynek 
szabadda tetelere a feny mulhatatlanul megkivän- 
tatik — oly mödon ernek el, hogsy a fenyt igyekez- 
nek felkeresni. Valamint a letert valö küzdelem hozta 
letre a zöld es szintelen szervezeteknek konzorezialis 
’ Id. m. p. 91. 
2 Comptes rendus T. 87. p. 1093. V. ö. Kosmos. 3. 
Jahrg. 3. H. (1879.) 216. Tovabba Termtud. közl. 11. köt. 
121. füz. 1879. p. 357. 
® Beitr. zur Naturgesch. der Turbellarien. Greifswald. 
(1851) 17. 
szövetkezeset: ügy ismet a letert valo küzdelem az, 
mely a mindket felre elönyös szövetseg fennallasat 
biztosıto eletmödi viszonyokat szabalyozza. 
Bizonyos szenzäcziötkeltett Grppes vizsgalatainak 
azon eredmenye, hogy a bretagnei partok zöld Plana- 
riäi a napfeny behatäsa alatt 43—52% elenyt tartal- 
mazo legbuborekokat valasztanak ki, sötetben pedig 
9— nap alatt elhalnak, s e szerint valöban ugy lät- 
szik, mintha a vilägossag behatäsa alatt, mint a zöld 
növenyek «levegöböl elnenek».! Ez azonban min- 
den esetre esak lätszat, mert az elenyt szabadda tevö 
zöld testecskek bizonyara a bretagnei Planäriaknälsem 
a fereg szervezetehez hozzätartozö valödi, hanem älle- 
velzöld-testeeskek, sa sötetben valö elhaläs legfeljebb 
a mellett szölhat, hogy a szöban forgö Planäriak szer- 
vezete annyira alkalmazkodott a szövetein belöl veghez 
menö lelekzeshez, melyre az elenyt a bennök teny&szö 
ällevelzöldtestecskek szolgältatjäk, hogsy azon esetben, 
midön ezek feny hiänyaban a szensayat nem bont- 
hatjäk szet, mint valamely gazdajaböl kivett elösdi, 
nyomorultan elvesznek. Ezen sötetben valö elhaläs 
okät azonban felfogäsom szerint, mäskepen, sokkal 
egyszertibben is lehet magyarazni. Ha ugyanis GeD- 
prs kiserleteingl keves vizben tartotta Planäriäit sötet 
helyen, ez esetben, minthogy a vizben elnyelt levegö 
eleny6t kieltek, termöszetesen el kellett pusztulniok ; 
hasonlö körtülm&nyek között azonban mäs Planäriäk 
vagy bärmely mäs, vizböl lelekzö ällatok is megful- 
nak. A különbseg esak abban äll, hogy a zöld Planä- 
riäk vilägos helyen keves vizben is eletben marad- 
hatnak, mert ällevelzöld-testeeskeik a Planäriaktol 
kilelekzett szensavat folytonosan szetbontvan, a vizet 
elenynyel lätjäk el, mig a zöld testecskeket nem tar- 
talmazö Planäriäk, vagy mäs vızi ällatok, keves viz- 
ben vilägos helyen is elpusztulnak, de mint mindenki ‘ 
tudja, keves vizben is könnyen e&letben tarthatök, 
azonban, mint azöld Planäriäk, csak vilagos helyen, s 
csakis akkor, ha a vizben velük esyütt moszatokat 
tenyesztunk. 
Hogy a zöld Planäriäk sötetben valö elhalasanak 
ezen magyaräzata sokkal valöszinübb, e mellett szöl 
azon körülmeny, hogsy GEDDES szerint a Planäriäk 
sötetben is 2—4 napig eltek; e mellett szöl tovabbä& 
az, hogy Schutze M. kiserletei szerint a Vortex viri- 
disnek negy heten at sötet helyen tartott s egeszen 
elszintelenedett esyenei ällevelzöld-testeeskek nelkül 
is megeltek?, &s sajat vizsgälataım utan allıthatom, 
! Kosmos, III. Jahrg. 1879. 
ZETd Sm idephe 
